# data[].attributes.body
http://alveks.lv/site/lat/informacija-par-italiju/

http://www.gudrinieks.lv/referati/referats/italija-1.html

https://www.celojumubode.lv/lv/valstis/italija

http://www.litalii.lv/p/tradicijas.html

https://www.celotajudraugs.lv/12-labakas-vietas-ko-apmeklet-italija/

https://lv.wikipedia.org/wiki/It%C4%81lija

# data[].attributes.body
Panteons, pārsteidzoši labi saglabājusies Senās Romas palieka, parāda pārsteidzošos Romas Impērijas arhitektūras sasniegumus. Celtnes precīzās proporcijas, ar tās augstumu, kas vienlīdzīgs diametram, un vienu gaismas staru, kas izgaismo telpu no tās kupola, piedod telpai unikālu atmosfēru. Itāļu karaļi un citi nozīmīgi cilvēki ir apglabāti Panteonā.

# data[].attributes.body
Stāsts par Pinokio pirmo reizi tika publicēts Itālijas laikrakstā

# data[].attributes.body
Itālijā katru gadu tiek izdzerti aptuveni 14 miljoni espresso, viens cilvēks Itālijā gada laikā patērē aptuveni 3,7 kg kafijas

# data[].attributes.body
Picu izgudroja Neapolē 1860. gadā

# data[].attributes.body
Pirmais termometrs tika radīts Itālijā, to izgudroja Santario Santario 1612. gadā

# data[].attributes.body
Itālija ir valsts Eiropā, kurā ir vienīgie trīs darbojošie vulkāni – Etna, Vezuvs un Stromboli

# data[].attributes.body
Vezuva pakājē atrodas Pompeji drupas – tā ir antīka Romas Impērijas pilsēta, kas ir iekonservējusies laikā vulkāna izvirduma dēļ, kas notika mūsu ēras 79. gadā. Arheoloģiskie izrakumi ir atklājuši māju, tirgu, tempļu, teātru un ielu paliekas. Apmeklētāji var doties tūrē pa šo vietu, pastaigāties pa vecajām ielām un redzēt pārsteidzošo romiešu mašīnbūvi no 2000 gadu tālas pagātnes.

# data[].attributes.body
Ceļotājiem, kas ieradušies Itālijā, redzēt Kolizeju ir absolūta nepieciešamība. Šis milzīgais amfiteātris ir lielākais jebkad uzbūvētais Romas Impērijā un kalpoja par piemēru sporta iestāžu būvniecībai līdz pat modernajiem laikiem. Mūsdienās Kolizejs kontrastē ar pārējo arhitektūru un atgādina par senajiem laikiem un bagātīgo Romas vēsturi

# data[].attributes.body
Tūrisms

# data[].attributes.body
La Befana vien di notte
Con le scarpe tutte rotte
Saskaņā ar kristīgo tradīciju, Zvaigznes dienā Austrumu gudrie (i Re Magi) devušies apciemot jaundzimušo Jēzu, un ir notikusi arī Jēzus kristīšana. Leģenda vēsta, ka pa ceļam trīs gudrie apstājusies pie Befanas, vecas un salīkušas sieviņas  kurai bija garš deguns un kura tērpās lupatās un saplēstās kurpēs (par to liecina arī itāļu bērnu pantiņš) mājiņas, lai pajautātu ceļu uz Bētlemi.  Kad gudrie, saņēmuši vajadzīgās norādes, jau bija devušies prom, Befana izdomājusi viņiem piebiedroties. Trīs ceļotājus viņai nav izdevies sastapt, tāpēc labā večiņa klauvējusi pie visām durvīm, meklējot Jēzus bērniņu, un atstājusi nelielas veltes tajās mājās, kur dzīvojuši bērni, domādama, ka kāds no tiem varētu būt mazais Jēzus.

# data[].attributes.body
Viens no slavenākajiem Itālijas karnevāla tēliem, kas dzimis Neapolē (Dienviditālijā, Kampānijas reģions). Viltīgs, smieklīgs, mazliet traks un pļāpīgs tēls, kam  nepatīk neviens darbs, izņemot dzeršanu un ēšanu! Pulcinellai galvā ir smaila cepure, ap acīm melna maska un mugurā plats, balts krekls un bikses, un uz muguras - kupris.

# data[].attributes.body
Karnevāls tiek svinēts visās pasaulē, valstīs ar kristīgām tradīcijām, un viena no tradīcijām bagātāka karnevāla svinētāja ir tieši Itālija! Parasti karnevāls tiek atzīmēts publiskās parādēs, rotaļās un gājienos, kuru galvenais svētku elements ir tērpšanās maskās.

# data[].attributes.body
Tradīcijas

# data[].attributes.body
Klaudio Monteverdi

# data[].attributes.body
Džuzepe Verdi

# data[].attributes.body
Mūzika

# data[].attributes.body
Antonio Canova

# data[].attributes.body
Donatello

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinči

# data[].attributes.body
Mikelandželo

# data[].attributes.body
Māksla

# data[].attributes.body
Tradiocionālie produkti ir olīves, tomāti un ķiploki

# data[].attributes.body
Minestrone – dārzeņu zupa ar pastu

# data[].attributes.body
Pasta ir ļoti populārs ēdiens visā Itālijā, izņemot tās ziemeļu daļu - tur iecienītāks ir risoto;

# data[].attributes.body
Ēdiens

# data[].attributes.body
31 952,98 USD ‎(2017. g.)

# data[].attributes.body
Serdžo Matarelli

# data[].attributes.body
Valsts pārvaldes forma: parlamentāra republika

# data[].attributes.body
Naudas vienība: eiro (EUR)

# data[].attributes.body
Apenīni ir kalnu sistēma gandrīz visas Apenīnu pussalas garumā, Itālijas un Sanmarīno teritorijās. Ziemeļaustrumos Apenīnu kalni savienojas ar Alpiem. Augstākā virsotne ir Korno Grande (2912 metri virs jūras līmeņa)

# data[].attributes.body
IKP uz vienu iedzīvotāju: 31 952,98 USD

# data[].attributes.body
Reliģijas: katoļi 80 %; citi 20%

# data[].attributes.body
Valsts valoda: itāļu

# data[].attributes.body
Iedzīvotāju blīvums: 204 cilv./km2

# data[].attributes.body
Nacionālais sastāvs: itāļi, arī francūži, slovēņi, vācieši un citas etniskās grupas

# data[].attributes.body
Iedzīvotāji: 61 482 297

# data[].attributes.body
Galvaspilsēta: Roma

# data[].attributes.body
Platība: 301 323 km2

# data[].attributes.body
Kalnu D daļā novērojams vulkānisms un zemestrīces. Vulkānisma josla stiepjas uz D Vidusjūrā, un skar arī Sicīlijas salu. Te atrodas Eiropā lielākais darbojošais vulkāns– Etna 3340 m v.j.l.

# data[].attributes.body
Alumīnija, cinka un svina ražošanā Itālija ieņem vienu no pirmajām vietām Eiropā, bet magnija ražošanā tai ir viena no pirmajām vietām pasaulē. vēl iegūst marmoru, akmeņogles, dabasgāzi, azbestsu, dzīvsudraba rūdas

# data[].attributes.body
Fauna saglabājusies galvenokārt kalnu rajonos. Ir sastopamas kalnu kazas, akmens un meža caunas, meža kaķi, zaķi, vāveres; brūnie lāči ir tikai Abrucu nacionālajā parkā; Itālijā ir aptuveni 400 putnu sugu, savukārt jūrās ir daudz zivju (tunzivis, makreles, sardīnes un plekstes.

# data[].attributes.body
Līdzenumos un kalnu nogāžu zemieņu daļā zemi sedz meža brūnās un kalnu brūnās velēnas karbonātu augsnes. Upju ielejās – aluviālās augsnes, kalnu nogāžu augstieņu daļā – kalnu meža brūnās, podzolētās un kalnu pļavas augsnes.

# data[].attributes.body
Alpos līdz 800 m v.j.l. plešas platlapju meži (kastaņas, ozoli, kļavas, oši), 800-1800 m v.j.l. – dižskābaržu un skujkoku meži (egles un baltegles), augstāk – krūmāji, subalpīnās un alpīnās pļavas. Apenīnu pussalā un salās līdz 500-600 m v.j.l. – subtropu mūžzaļie augi (akmens un korķa ozoli, pīnijas, Halebas priedes, makija, gariga), virs 1000 m – meži.

# data[].attributes.body
atšķirīgs pa reģioniem. Itālijā valda mērens un subtropisks Vidusjūras klimats. Itālijas ziemeļos un Padānas zemienē klimats ir pārejošs no subtropiska un mērenu, vasaras ir karstas, vidējā jūlija temperatūra ir no +22ºC līdz +24ºC, ziemas ir aukstas un tumšas, vidējā janvāra temperatūra ir ap 0ºC. Ziemās var būt stiprs sals un sniegs.

Dienvidos ir Vidusjūras klimats, vasaras ir karstas un sausas, vidējā jūlija temperatūra ir +26ºC, ziemas ir siltas un maigas, vidējā janvāra temperatūra ir no +8ºC līdz +10ºC, sniegs uzsnieg reti (izņemot kalnu rajonus, kur virs 1500 m sniegs turas 200 dienas gadā).

# data[].attributes.body
Ledusskapju, veļas mazgājamo mašīnu, rakstāmmašīnu, plastmasas ražošanā, kā arī gatavo apģērbu un apavu eksporta ziņā Itālija ir viens no līderiem pasaules tirgū.

# data[].attributes.body
Itālija ir viena no lielākajām automobiļu, velosipēdu un mopēdu, traktoru, radiotehnikas, rūpnieciskā aprīkojuma, tērauda cauruļu, plastmasas un mākslīgās šķiedras, autoriepu un apģērbu eksportētājām. Turīnā darbojas pasaulē lielākais automobiļu ražošanas koncerns „FIAT”, kas ražo ļoti ekonomiskus automobiļus. Plaši pazīstami ir arī citi autobūves uzņēmumi: „Ferrari”, „Lancia”, „Alfa-Romeo”.

# data[].attributes.body
Galvenās rūpniecības nozares: mašīnbūve, kuģu būvniecība, metalurģija, ķīmiskā un naftas pārstrādes rūpniecība, vieglā un pārtikas rūpniecība.

# data[].attributes.body
Itālijā audzē aptuveni 250 vīnogu šķirņu. Vīna dārzi Itālijas ainavā ir tikpat tipiska parādība kā saulessarga veida priedes. Vīnogu ražas ziņā Itālija pasaules tirgū nemitīgi konkurē ar Franciju, bet pēc vietējiem vīna darīšanas mērogiem tā ir stabila līdere.

# data[].attributes.body
Būtiskākā lauksaimniecības nozare ir augkopība; pārsvarā kviešu, kukurūzas, rīsu sējumi. Rīsu patēriņa ziņā itālieši ieņem Eiropā pirmo vietu, turklāt rīsu ražībai Itālijā ir viens no augstākajiem rādītājiem pasaulē.

# data[].attributes.body
Itālijā audzē vislielāko daudzumu olīvu pasaulē (apmēram 3,2 milj. tonnu gadā), turklāt Itālija saražo trešo daļu visā pasaulē iegūtās olīveļļas.

# data[].attributes.body
Bagātīgās citronu, apelsīnu, mandarīnu, ābolu un persiku ražas dēļ valsts izpelnījusies „Eiropas pirmā dārza” nosaukumu.

# data[].attributes.body
Lauksaimniecība

# data[].attributes.body
Itālijā ir arī daudz ezeru: Alpu rietumu priekškalnēs un tektoniskajās ieplakās Lagomadžore, Gardas, Komo un Izeo ezers; tie ir kuģojami, un to krastos ir daudz kūrortu.

# data[].attributes.body
Ziemeļu daļā ir blīvs upju tīkls, kur tek Itālijas lielākā upe Po (kuģojama) ar pietekām Adu, Oljo, Tanāru. (Bilde) Citas Padānas līdzenuma lielākās upes: Adidže, Brenta, Pjave, Taljamenta un Reno; Apenīu pussalā – Arno, Tibra un Liri.

# data[].attributes.body
Reljefs

# data[].attributes.body
Rūpniecība