# data[].attributes.body
"Tiden falder ham ind i mellem lang og på grund af dårligt hjerte og hævede ben, kan han ikke rigtig magte haven længere."

"Jens får daglig hjælp til anlæggelse af dauerbind/langstræksbind, og de hævede ben generer ham en del."

Når det uiltede blod ikke kan komme ind i hjertets højre side, opstår der en "kø", som starter i læggen, og derved kommer der ødemer - væskeansamlinger.

# data[].attributes.body
En fælles betegnelse for en række sygdomme, som opstår i hjerte eller i blodårer/blodkar. Fx blodprop, forhøjet blodtryk, åreforkalkning, hjertekramper, rytmeforstyrrelser og hjertesvigt.

Opstår dels pga livsstil, dels pga arvelighed.

# data[].attributes.body
"Af og til har han stadig brystsmerter og får medicin for det."

Når Jens får brystsmerter, er det fordi der ikke kan komme nok blod til en del af hjertet, pga der en blodåre, som er forkalket.

# data[].attributes.body
"Han kan kun gå korte afstande med sin rollator, og han bliver hurtig forpustet og træt."

Hvis hjerte og kredsløb ikke fungere som det skal, kommer der mindre ilt og næring rundt til kroppens celler. Det mærker man som træthed, da hjernen heller ikke får ilt nok.
En grund til at han bliver hurtigt forpustet er, at hans hjerte er blevet mere svag, og derfor kommer der ikke så meget ilt og næring rundt til kroppens celler. Så når han bevæger sig, kommer blodet ikke hurtigt nok rundt i blodbanen, og derfor får cellerne ikke den ilt, som de har brug for.
Kan også være han lider af anæmi/jernmangel.

# data[].attributes.headline
Mere end halvdelen over 55 år rammes af en hjerte-kar-sygdom

# data[].attributes.subject
Mere end halvdelen over 55 år rammes af en hjerte-kar-sygdom

# data[].attributes.body
Kvinder rammes generelt af hjerte-kar-sygdom 7-10 år senere end mænd

# data[].attributes.body
Livsstilen har en stor indflydelse på hjertekar-sygdomme. Hvis man har haft en meget usund livsstil gennem livet, kan/vil det føre hjertekar-sygdomme. En usund livsstil forbindes med KRAM (kost, rygning, alkohol, motion). Har man styr på sit KRAM, er risikoen meget mindre for at udvikle hjertekar-sygdomme.
Det kræver dog motivation for at kunne have styr på sit KRAM. Derfor er der også "Det dobbelte kram"(se billede i bunden af spalten).

# data[].attributes.body
Overvægtige
Rygere
Alkoholikere
Stort forbrug af salt
Manglende motion
Stress
Ensomhed
Usund kost
Forhøjet kolesterol tal

# data[].attributes.body
Case: "han går heller heller ikke af vejen for en god flaske vin eller et par øl til maden. På det seneste er det blevet til en del vin dagligt, og nogle gange også en enkelt snaps."

Netdoktor.dk: "Alkohol kan forstyrre blodstørkningsevnen og øge INR.
INR-værdien fortæller, hvor meget længere det tager for dit blod at størkne i forhold til det normale.
Specielt er det farligt med større alkoholindtagelse flere dage i træk, for eksempel på ferierejser. Hvis man får blodfortyndende medicin, bør man som udgangspunkt holde sig til maksimalt syv genstande om ugen."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når man er i behandling med blodfortyndende medicin, kan der være en række udfordringer og forhold, man skal være særlig opmærksom på. Dette gælder især, hvis man er i behandling med de lægemidler, der har en 'antikoagulerende' effekt, det vil sige medicin, som hæmmer kroppens blodstørkningssystem. Andre typer af blodfortyndende medicin, f.eks. Hjertemagnyl, har en helt anden virkningsmekanisme, og behandlingen er forbundet med andre (og færre) forholdsregler end antikoagulerende medicin. Som beskrevet i artiklen Blodfortyndende medicin (AK-behandling), er der flere typer antikoagulerende medicin:

Den klassiske type kaldet VKA-behandling, som omfatter præparaterne Warfarin Orion, Marevan, Waran og Marcoumar, som eksempelvis kan blive påvirket af anden medicin eller den mad, man spiser.

Den anden type kaldes og omfatter præparaterne Pradaxa, Eliquis, Xarelto og Lixiana.

Læs mere om VKA og NOAK-behandling

Man måler effekten af den klassiske VKA-medicin i en almindelig blodprøve. Svaret angives med INR (International Normalized Ratio). INR-værdien fortæller, hvor meget blodstørkningstiden er ændret i forhold til det normale.

Hvad kan påvirke behandling med blodfortyndende medicin?

Når man er i VKA-behandling, kan der være flere faktorer, som gør det svært at holde INR i det ønskede interval, der hyppigst er 2,0-3,0. Der er en vis usikkerhed på INR-målinger, og nogle gange skyldes udsving i INR-værdierne blot tilfældigheder, men en svært regulerbar INR kan også skyldes nogle af følgende tilstande, som kan påvirke INR-værdien:

Påvirkning fra anden medicin, som kan øge eller nedsætte effekten af den blodfortyndende behandling. Dette kaldes interaktion. Dette er især en udfordring ved VKA-behandling, hvor rigtig mange typer medicin påvirker den blodfortyndende effekt. Man bør derfor orientere sin læge, hvis man opstarter ny medicin - og særligt for VKA gælder dette også for kosttilskud og naturlægepræparater. Eventuelt kan man undersøge for mulige interaktioner på denne hjemmeside, som dog mest er for fagfolk: http://www.interaktionsdatabasen.dk/

Øget følsomhed ved feber (se også afsnit nedenfor). Medicinen kan virke kraftigere.

Ændringer i dosis før ny ligevægtstilstand (se også afsnit nedenfor) er indtrådt (for hyppig dosisændring).

Hvis man har drukket større mængder alkohol (se også afsnit nedenfor).

Fejl i medicinindtagelse. Det kan være, hvis man har taget for lille eller stor dosis medicin.

Leversygdom.

Nedsat optagelse af fedt i tarmen (fedtmalabsorption idet K-vitamin optages i kroppen sammen med fedt).

Hvis man har indtaget fødevarer med stort indhold af K-vitamin. K-vitamin findes især i nogle grøntsager. Hvis man spiser mange grøntsager, kan man derfor mindske effekten af den blodfortyndende medicin. Dette kan ses på INR-værdien, og man kan kompensere ved at justere på VKA-dosis. For at sikre en stabil blodfortynding, er det derfor vigtigt, at man spiser nogenlunde samme mængder grøntsager hver uge. Grøntsager, der er specielt righoldige på K-vitamin, er blandt andet kål, broccoli, salat, spinat, bønner og grøntsagsjuice.

Hvilke bivirkninger er der til behandling med blodfortyndende medicin?

Alle typer af blodfortyndende medicin nedsætter risikoen for blodpropper, men medfører også en lille risiko for, at der kan opstå blødninger. Blødningsrisikoen er den hyppigste og vigtigste bivirkning.

Blødningerne kan for eksempel vise sig som blødninger fra tandkødet, som næseblod eller blå mærker i huden. Specielt sidstnævnte er imidlertid en hyppig bivirkning, som ikke nødvendigvis betyder, at medicinen virker for kraftigt. Alvorlige blødninger (mave eller hjerneblødning) kræver hospitalsindlæggelse. Blødning kan både være synlige (f.eks. blod i urinen) og usynlige, (f.eks. ved blødning i mavesækken, hvor blodet ikke kan ses i afføringen. De øvrige bivirkninger, som ikke relaterer til blødning, afhænger af, hvilken type blodfortyndende medicin, man får. Der kan for eksempel være tale om mavesmerter, muskelømhed, træthed, udslæt mv. Disse bivirkninger er nærmere beskrevet på indlægssedlen.

Hvad skal man huske, når man er i behandling med blodfortyndende medicin?

Blodfortyndende behandling påvirker blodets evne til at størkne, og der er visse retningslinjer man skal følge, hvis man er i behandling med blodfortyndende medicin (AK-behandling). Der findes to typer:

1. Den klassiske behandling med vitamin-K-antagonister (VKA). Inden for denne gruppe findes følgende præparater: Warfarin Orion, Marevan, Waran og Marcoumar.

2. Behandling med non-vitamin K orale antikoagulantia . Denne gruppe omfatter præparaterne: Pradaxa, Xarelto, Eliquis, Lixiana).

Retningslinjerne vil være forskelllige alt efter, hvilken type behandling man får.

Tag medicinen på samme tispunkt hver dag: Blodfortyndende medicin skal indtages hver dag og helst på samme tidspunkt hver dag. Specielt for VKA vil det typisk være bedst at indtage medicinen om aftenen. Dette er primært for at minimere risikoen for interaktioner (se ovenfor) med anden medicin, som hyppigst indtages om morgenen.

Vær opmærksom på dosis: Vær sikker på, om din medicin er ordineret i milligram eller i det antal tabletter, der skal tages per dag.

Bær altid et infokort om behandlingen: Sørg altid for at bære et kort, hvor der står, at du er i behandling med blodfortyndende medicin. Kortet vises ved besøg hos læge, tandlæge, kiropraktor, skadestue og andre behandlere.

Kontakt læge ved ændring af anden medicin: Hvis man skal starte, holde op eller ændre dosis på anden type medicin, som man skal tage sideløbende med den blodfortyndende behandling, bør den læge eller afdeling, som styrer behandlingen med blodfortyndende medicin, kontaktes. Hvis pågældende medicin har indflydelse på effekten af den blodfortyndende behandling (hvilket sandsynligheden er størst for ved VKA-behandling), kan der være behov for ekstra INR-kontrol og eventuelt dosisjustering. Særligt for VKA gælder dette også for naturlægepræparater og kosttilskud, også selvom disse ikke er receptpligtige.

K-vitamin: Hvis du er i behandling med VKA, så husk, at K-vitaminindholdet i kosten bør være omtrent det samme hver dag.

Feber: Når man har feber, har man let øget følsomhed for VKA-behandling. Medicinen virker derfor lidt kraftigere, og det kan eventuelt være nødvendigt med ekstra INR-kontrol og/eller dosisreduktion.

Alkohol: Alkohol kan forstyrre blodstørkningsevnen og øge INR. Specielt er det farligt med større alkoholindtagelse flere dage i træk, for eksempel på ferierejser. Hvis man får blodfortyndende medicin, bør man som udgangspunkt holde sig til maksimalt syv genstande om ugen.

Kontakt din egen læge, vagtlæge eller skadestue: hvis der opstår påfaldende blødninger.

Kontakt behandlingsansvarlig læge inden operationer: Kontakt den læge, der styrer behandlingen med blodfortyndende medicin i god tid før eventuelle operationer. Dette gælder også ved tandlægeindgreb, dog ikke ved simple tandsrensninger. Ved større kirurgiske indgreb vil man foretage en afvejning mellem blødningsrisiko (hvis behandlingen fortsættes under indgrebet) og risiko for blodprop (ved pause i blodfortyndingsbehandlingen). Hvis det er meget vigtigt at fastholde en vis blodfortynding (f.eks. hvis man har kunstig hjerteklap), kan man i en periode holde pause med de blodfortyndende tabletter og i stedet få indsprøjtninger i huden på maven. De blodfortyndende indsprøjtninger virker hurtigt, men har kort virketid, hvilket betyder, at behandlingen er lettere at styre omkring operationstidspunktet.

Overhold blodprøvekontroller: Det er vigtigt at overholde tidspunktet for næste blodprøvekontrol. Ved VKA måles INR. Ved NOAK-behandling måles blandt andet nyrefunktionen. Læs mere i artiklen: Blodfortyndende medicin (AK-behandling)

Vær varsom med smertestillende medicin: Behandling med blodfortyndende præparater bør som hovedregel ikke kombineres med svagere smertestillende medicin, såkaldte NSAID (f.eks. ibuprofen) eller smertestillende medicin, som indeholder acetylsalicylsyre, idet de også kan have en blodfortyndende effekt. Man kan godt anvende almindelige hovedpinepiller, som indeholder paracetamol, men hvis der anvendes doser på over 2 gram om dagen, bør INR kontrolleres efter en uges behandling. I nogle tilfælde vil lægen vurdere, at man godt kan blive behandlet med hjertemagnyl (acetylsalicylsyre, nogle gange benævnt 'børnemagnyl' på grund af den lave dosis), hvis man har en anden sygdom, der kræver dette.

Undgå unødig behandling med flere slags blodfortyndende medicin: Jo flere blodfortyndende præparater, man indtager, desto højere er blødningsrisikoen. Nogle gange kan det i en periode være nødvendigt med indtagelse af to (eller endda i særlige tilfælde tre slags blodfortyndende medicin). De fleste patienter vil dog maksimalt have behov for denne 'dobbeltbehandling' to slags blodfortyndende medicin (f.eks. Hjertemagnyl og et NOAK) i et år. Man bør derfor kontakte sin læge, hvis man har fået mere end to slags blodfortyndende medicin i mere end et år for at sikre, at behandlingen er korrekt.

Blodtrykket skal være velreguleret: Forhøjet blodtryk (hypertension) kræver ofte medicinsk behandling, og hvis man er i blodfortyndende behandling, er det ekstra vigtigt, at blodtrykket kommer på plads, da hypertension øger risikoen for blødninger, herunder alvorlige blødningskomplikationer (f.eks. hjerneblødning).

Graviditet: Blodfortyndende tabletter må som udgangspunkt ikke benyttes under graviditet, da der - afhængigt af tidspunktet i graviditeten - kan være risiko for misdannelser eller blødning hos fostret. Hvis man er i blodfortyndende behandling, og man planlægger graviditet eller har mistanke om, at man er gravid, skal man kontakte lægen, da man bør overveje, om behandlingen for eksempel skal skiftes til indsprøjtninger.

Husk at forny recept: Det er vigtigt at forny recepten i god tid, så behandlingen kan fortsætte uden pauser.

Læs mere om HJERTE OG BLOD

# data[].attributes.attachment_link.title
I behandling med blodfortyndende medicin - hvad skal jeg være opmærksom på?

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man er i behandling med blodfortyndende medicin, kan der være en række udfordringer og forhold, man skal være særlig opmærksom på. Dette gælder især, hvis man er i behandling med de lægemidler, der har en 'antikoagulerende' effekt, det vil sige medicin, som hæmmer kroppens blodstørkningssystem. Andre typer af blodfortyndende medicin, f.eks.

# data[].attributes.headline
Jens Peter Hansen er 82 år, tidligere selvstændig glarmester. Han bor i eget hus med stor have.

# data[].attributes.subject
Jens Peter Hansen er 82 år, tidligere selvstændig glarmester. Han bor i eget hus med stor have.

# data[].attributes.body
Jens er en stor og kraftig mand.
Han mistede sin hustru for 6 år siden. 2 år efter hustruens død fik han en blodprop i hjertet. Af og til har Jens brystsmerter og får medicin for det.

# data[].attributes.headline
Træthed/Depression - Jens ikke magter det

# data[].attributes.subject
Træthed/Depression - Jens ikke magter det

# data[].attributes.body
"kan han ikke rigtig magte haven længere"

"Jens skal hjælpe til med opgaverne, men han synes ikke, at han magter det"

"Efterhånden må Jens melde fra til turene, da han ikke magter det"

# data[].attributes.body
Eks: Hvis ens kost består af meget fed mad, kan fedtet fra maden sætte sig i blodårerne. Dermed stiger kolesteroltallet.
Kolesterol er et fedtstof, som indgår i cellerne og er nødvendig for en række af kroppens funktioner. Der findes 3 forskellige. Det totale kolesterol tal (milimol pr L blod) bør ikke være mere end 5 mmol/l. Men det er forskelligt for højt LDL-kolesteroltallet må være; er du rask, skal det ligge under 3 mmol/l; er du hjertesyg/har riskiko for hjertesygdom, skal det ligge under 1,8 mmol/l.
https://hjerteforeningen.dk/forebyggelse/forhoejet-kolesterol/

# data[].attributes.body
"Jens går heller ikke så meget op i den personlige hygiejne længere, og tøjet kan også godt trænge til at blive vasket."

# data[].attributes.body
https://hjerteforeningen.dk/2019/09/straek-snak-smil-hold-oeje-med-tegn-paa-stroke/

# data[].attributes.body
Vi skal hjem til Jens. Opgaver: rengøring, tøjvask og indkøb.

Da vi kommer ind observerer vi, at der står en skraldepose på gulvet i entréen. Der lugter indelukket.

Inde i stuen sidder Jens. Gardinerne er ikke trukket fra; der er meget mørkt. Vi siger hej til Jens og spørger hvordan han har det. Han er ikke så interesseret med at svare, og han lyder træt. Vi spørger om vi må trække gardinerne fra; det må vi gerne.
Han sidder i undertøj, som er beskidt. Hans hår stritter og ser fedtet ud. På gulvet ligger der en t-shirt og et par bukser. UT spørger om Jens har sovet i lænestolen i nat. Jens siger, at han ville gå ind i seng aftenen før, men det havde han ikke overskud til.

UT spørger ind til hvordan han har det; "Har du ondt nogle steder?". Han siger han har ondt i hjertet/brystet og benene. UT observerer, at dauerbindene stadig sidder halvt på. Dette er ikke et stort problem; UT tager dem af.

Jens beder om at få en nitroglycerin pille;

# data[].attributes.body
Der er ingen tvivl om, at rygning påvirker hjertet og kredsløbet. Når man ryger dannes der kulilte (en gas, som optages hurtigere i blodet end ilt). Man sender dermed sit hjerte på overarbejde ved rygning.

Rygning ændrer også blodets evne til at størkne, og det bliver tykkere, og der opstår lettere blodpropper. Desuden påvirker rygning blodets evne til at opløse blodpropper, og derfor bliver risikoen for åreforkalkning øget. Det betyder at blodkarene bliver mindre og blodpropper altså kan sætte sig lettere fast.

Hvert 4 hjertekar-tilfælde skyldes rygning. Som ryger har du 5 gange højere risiko for blodprop i hjertet sammenlignet med ikke-rygere. Desuden har du op til 4 gange større risiko for åreforkalkning, hvis du er stor-ryger (mere end 15 cigaretter pr dag).
https://hjerteforeningen.dk/forebyggelse/rygning/fakta-om-rygning/

# data[].attributes.body
Alkohol  øger blodtrykket.

Skader i hjertemusklen:
Man ved et forbug på over 7 genstande om dagen i en periode på 5 år eller mere, kan føre til kardiomyopati. Det er en sygdom i hjertet, som fører til forstørret hjerte og svækket hjertemuskel.

Uregelmæssig hjerterytme:
Et stort alkoholforbrug i en periode øger risikoen for forstyrrelser i hjerterytmen. Det øger også risikoen for pludselig død pga sygdom i hjertets kranspulsårer, selv hos personer uden tegn på tidligere hjertesygdom.

Forbrug
Moderat: under SST genstandsgrænse, kvinder: 14 genstande om ugen, mænd: 21 genstande om ugen.
Storforbrug: kvinder: over 14 genstande om ugen, mænd: over 21 genstande om ugen.
Afhængighed: Når 3 eller flere af følgende

# data[].attributes.body
Regelmæssig fysisk aktivitet hjælper med:

Kolesterol

Blodtryk

Insulinfølsomhed

Overvægt

Blodets evne til at størkne.

Bedste mængde motion:

30 minutter hver dag (1 time for børn)

moderat til høj intensitet

skal ligge ud over dagligsaktiviteter

kan deles op, men helst af 10 minutters varighed

eks: støvsugning, græsslåning, gang, løb eller cykling f.eks. til og fra arbejde

20 minutter, 2 gange om ugen

dyrke motion hvor pulsen er høj, og du bliver forpustede

# data[].attributes.body
Åreforkalkning: Forsnævringer i blodkarrene. Det fører til mindre plads, så der ikke kan komme så meget blod igennem.
Årsagen er, at der bliver aflejret fedt i blodårens væg og senere aflejringer af kalk. Fedtaflejringer skyldes for meget kolesterol - pga kosten, rygning, mangel på motion el. arvelige forhold.
Problemer ved åreforkalkning kan være:
- forhøjet blodtryk, da der er mindre plads i blodkarrene -> mere tryk.
- Hjertets kranspulsåre, fordi hjertets muskel ikke får nok ilt, og der kan komme hjertekramper.Lukker kranspulsåren helt, har man blodprop i hjertet.
- hjernens arterier, da de små kar kan briste -> hjerneblødning
- Benenes arterier, da cellerne ikke får nok pga forsnævringer. Der kan komme voldsomme smerter i benene, samt sår som heler sværere pga iltmangel. Aflejringerne i karrene i benene kan rive sig løs, og kan blive ført med blodet til hjernen -> blodprop.

Der ses symptomer fra hjerte, hjerne, ben, øjne, nyrer osv., afhængig af hvor forkalkningen er.

Behandling er rettet mod de symptomer, der er i forskellige steder af kroppen. Fx smertebehandling eller operation. Skyldes det forhøjet kolesterol, vil en særlig kost have stor betydning, og evt medicin.

Livsstilen har stor betydning for risikoen af åreforkalkning (KRAMs).

# data[].attributes.body
Åreforkalkning er aflejringer af kolesterol og fedt på indersiden af blodårer, hvorved blodplader har let ved at sætte sig fast og der kan opstå blodpropper. Disse kan evt. løsrive sig og lave prop i andre årer

# data[].attributes.body
Betyder trykket i blodkarrene er for stort. Det er for højt når blodtrykket er over 140/90.
Årsagen er ofte åreforkalkning, og det gør at der bliver mindre plads.

Problemer ved forhøjet blodtryk:
- det belaster hjertet, da det skal arbejde mere end normalt, selv i hvile.
- kan være årsag til hjerneblødning, da blodkarrene har svært ved det høje tryk.
- give blodpropper, hvis forkalkningen river sig løs og sætter sig fast et andet sted
- fortstørret hjerte, som ikke pumper effektivt nok

Ofte ingen symptomer, opdages tilfældigt ved lægen. Hvis der er symptomer, kan det fx være: hovedpine og næseblod

Behandling vil i første omgang være at motivere borgeren til bedre KRAM. Vanddrivende medicin kan også hjælpe. Godt KRAM er en god forebyggelse.

# data[].attributes.body
Smerter i hjertets muskel, pga iltmangel i hjertets celler.

Årsagen er åreforkalkning i hjertets kranspulsåre. Når hjertets kranspulsårer er forkalkede, kommer der mindre ilt til hjertemusklen.

Problemet er at hjertets celler ikke får ilt nok, pga forsnævringen i kranspulsårerne. Når cellerne mangler ilt, fungere de dårligere.  Man kan blive angst pga disse smerter i hjertet.

Symptomerne opstår ofte pga fysisk/psykisk anstrengelse. Forskellige hos mænd og kvinder. Mænd har ofte:
- smerter i brystet, med stråling i venstre arm og evt hals
- følelse af et stramt bånd omkring brystkassen
- angst
Hos kvinder ser man desuden diffuse symptomer i ryg, skulder og mave.

Ofte vil symptomerne aftage efter lidt hvile. Ind i mellem kan det være nødvendigt med nitroglycerin, som er medicin som udvider blodkarrene. Man kan også få en anden medicin, som forebygger hjertekramper, hvis der er brug for det. Det kan være nødvendigt med en operation, så der kommer en bedre gennemstrømning af kranspulsårerne, og dermed mere ilt ud til hjertets celler. Det kan gøres ved en bypass operation, eller en ballonudvidelse af kranspulsåren.

Forebyggelse: Godt KRAM

# data[].attributes.body
En blodprop er en blodprop i hjertets kranpulsårer, som betyder at der ikke kommer blod med ilt og næringsstoffer til det område af hjertet, som ligger EFTER blodproppen. Denne del af hjertets væv dør altså. Hjertets skade afhænger af størrelse på blodprop og hvor hurtigt man får behandling.

Årsagen er en forkalkning i hjertets kranspulsårer. Kommer der en revne i åreforkalkningen inde i en kranspulsårer, vil kroppen forsøge at reperere skaden, som hvis der var en rift på huden. Det gør den ved at danne en prop af blod, som lukker revnen i kranspulsåren -> mindre/ingen plads til at blodet kan løbe igennem.

Problemer: et område af hjertet kommer til at mangle ilt og dør derfor. Det ødelagte område omdannes til arvæv, som ikke kan arbejde på samme måde, som resten af hjertet. Hjertet mister altså sin styrke og pumper dermed dårligere. Hvis det er et stort område af hjertet, som bliver ramt, kan det medføre døden.

Symptomer:
Akut:
- voldsomme smerter i bryst, evt stråling i venstre arm og hals
- cyanose hvor huden er tynd, pga iltmangel i væv
- svimmelhed/besvimelse pga iltmangel
- klamsvedig, som reaktion fra det ikke-viljestyrede nervesystem
- angst
- feber, ses i det første døgn pga ødelagt væv
IKKE alle mennesker oplever de samme symptomer. Hos ca 20% ser man ingen smerter, men ubehag, kvalme og angst. Kvinders symptomer kan være uklare

Behandling foregår på et hospital, og sættes igang tidligst som muligt for at begrænse skaderne. Der gives blodfortyndende medicin og ilt behandling, for at mindske iltmangel hos kroppens celler. Der gives desuden nitroglycerin for at øge blodgennemstrømningen i hovedkranspulsåren. Hvis det er muligt, vil der blive tilbudt ballonudvidelse, eller en akut bypassoperation. KRAM.

Forebyggelse: KRAM

# data[].attributes.body
Hjertets blodomløb