# data[].attributes.headline
ביטול עילת הסבירות משנ

# data[].attributes.body
ביטול עילת הסבירות משנה את סמכות בית המשפט העליון לפקח על החלתות הרשות המבצעת, וכך פוגע באיזון בין הרשיות בנוגד להפרדת הרשיות בישראל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מאת: ד”ר מורן קנדלשטיין-היינה

# data[].attributes.attachment_link.title
עילת הסבירות

# data[].attributes.attachment_link.description
המכון הישראלי לדמוקרטיה (ע.ר) עוסק בתכנון מדיניות ובעיצוב רפורמות בממשל, במנהל הציבורי, במוסדות הדמוקרטיה ובתשתיותיה הערכיות. המכון עצמאי, לא פוליטי ולא מפלגתי וממוקם בין פוליטיקה לאקדמיה

# data[].attributes.headline
שינוי סמכויות ועדת הבחירה לשופטים

# data[].attributes.subject
שינוי סמכויות ועדת הבחירה לשופטים

# data[].attributes.body
הממשלה מבקשת לשנות את הרכב ועדת הבחירה כדי שתוכל להשפיע על מינוי השופטים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שר המשפטים יריב לוין פרסם את טיוטת הצעות החוק לשינוי מערכת המשפט בישראל. הצעת החוק נערכה על-ידי לוין ובאופן חריג ללא מעורבות של מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים. ההצעה כוללת רוב לחברי הקואליציה בוועדה לבחירת שופטים; מינוי גם מי שאינו שופט בעליון לנשיא בית המשפט העליון; ושימוע פומבי בוועדת חוק וחוקה למועמדים.

● למרות ההצהרות על שביתת עורכי דין, הדיונים בבתי המשפט יתקיימו מחר כרגיל
● מהומה בוועדת חוקה בדיון על הרפורמה המשפטית; לוין: לא אירתע
● התפתחות דרמטית בפרשת יונט קרדיט: ראיית זהב נגד משה כחלון | בלעדי

בנוסף, תחוקק פסקת התגברות כך שהכנסת תוכל לחוקק מחדש, ברוב של 61 חברי כנסת, חוקים שנפסלו - אלא אם החוקים נפסלו בהרכב מלא של כל שופטי העליון. כן נקבע כי חוק ייפסל רק ברוב של 12 שופטים, מתוך הרכב של 15.

כמו כן, תבוטל עילת הסבירות המאפשרת להתערב בהחלטות הממשלה והרשויות, כולל הדרג המקצועי, אם חרגו ממתחם הסבירות.

לפי הצעת החוק, בוועדה לבחירת שופטים יהיו חברים 11 חברים במקום תשעה כיום, והרוב הנדרש לבחירת שופט יהיה שישה חברים. מוצע כי יכהנו בוועדה שלושה שרים, שלושה שופטים של בית המשפט העליון ושלושה ראשי ועדות של הכנסת: ועדת החוקה, ועדת הכנסת והוועדה לביקורת המדינה (חבר אופוזיציה).

לצדם יכהנו שני נציגי ציבור שיבחר שר המשפטים, כאשר האחד עורך דין והשני איננו עורך דין. שני נציגי הציבור יחליפו את שני נציגי לשכת עורכי הדין שכיהנו עד היום בוועדה. את נציגי הציבור ימנה שר המשפטים.

שינוי זה יביא לרוב של שבעה חברים מטעם הקואליציה, לצד שלושה שופטים וחבר כנסת מהאופוזיציה. בנוסף, מוצע לקבוע כי כדי להדיח שופט על-ידי הוועדה, תהיה דרושה תמיכה של תשעה חברים בוועדה מתוך ה-11.

לפי הצעת החוק, ניתן יהיה לפסול חוקים שאינם חוקי יסוד, רק אם החוק סותר סתירה מהותית מפורשת בחוק יסוד. נקבע גם כי בית המשפט אינו רשאי להורות לכנסת לחוקק חוק יסוד או חוק, או להורות על עיכוב הליכי חקיקתם בכנסת.

באשר לעילת הסבירות, נקבע כי "ביקורת סבירות שיקול-הדעת של הממשלה, שריה והרשויות הכפופות לה נתונה בידי הכנסת". לפי ההצעה, בתי המשפט, כולל בג"ץ, לא יוכלו לפסול "החלטה של הממשלה, שר משריה, רשות הנתונה לאחריותם או כל מי שפועל מטעמם על יסוד מידת סבירותה, תהא אשר תהא לטעמו".

החוק המוצע מכונה "חוק יסוד השפיטה - תיקון רפורמה במשפט". לפי הצעת החוק, הוא נועד לשקף "באופן ייצוגי יותר את העמדות הרווחות בציבור, את הגיוון הערכי והחברתי בישראל ואת ציפיות הציבור ממערכת המשפט, וכן להבטיח שקיפות בהליך מינוי השופטים".

בנוסף, לפי ההצעה, החוק נועד להסדיר לראשונה בחוק יסוד את יכולתו של בית המשפט להתערב בחקיקת הכנסת, ולהבטיח את כפיפות הרשות השופטת לשלטון החוק באמצעות הבהרת עליונות חוקי היסוד.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

לתשומת לבכם: מערכת גלובס חותרת לשיח מגוון, ענייני ומכבד בהתאם ל קוד האתי המופיע בדו"ח האמון לפיו אנו פועלים. ביטויי אלימות, גזענות, הסתה או כל שיח בלתי הולם אחר מסוננים בצורה אוטומטית ולא יפורסמו באתר.

# data[].attributes.attachment_link.title
הממשלה תשלוט במינוי השופטים: הצעת החוק של יריב לוין נחשפת

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי הצעת החוק של שר המשפטים יריב לוין, לחברי הקואליציה יהיה רוב בוועדה לבחירת שופטים, עילת הסבירות המאפשרת להתערב בהחלטות הממשלה והרשויות תבוטל, ותועבר פסקת התגברות כדי שהכנסת תוכל לחוקק מחדש חוקים שלא נפסלו פה-אחד

# data[].attributes.headline
צפון קוריאה הוסיפה סעיף לחוקתה המגדיר את דרום קוריאה כמדינה עוינת

# data[].attributes.subject
צפון קוריאה הוסיפה סעיף לחוקתה המגדיר את דרום קוריאה כמדינה עוינת

# data[].attributes.body
צפון קוריאה אישרה דיווח לפיו הפרלמנט הצפון קוריאני, המשמש כחותמת גומי למנהיג העליון קים ג'ונג און, אישר "תיקון" בחוקה המגדיר את שכנתה, דרום קוריאה, מדינה עוינת.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SEOUL, South Korea (AP) - North Korea confirmed Thursday that its recently revised constitution defines South Korea as "a hostile state" for the first time, two days after it blew up front-line road and rail links that once connected the country with the South.

The back-to-back developments indicate North Korea is intent on escalating animosities against South Korea, increasing the danger of possible clashes at their tense border areas, though it's highly unlikely for the North to launch full-scale attacks in the face of more superior U.S. and South Korea forces.

The official Korean Central News Agency said Thursday that its recent demolition of parts of the northern sections of the inter-Korean road and rail links was "an inevitable and legitimate measure taken in keeping with the requirement of the DPRK constitution which clearly defines the ROK as a hostile state."

DPRK stands for Democratic People's Republic of Korea, the North's official name, while ROK stands for Republic of Korea, the South's formal name.

South Korea's Unification Ministry condemned North Korea's constitutional reference to South Korea as a hostile state, calling it "an anti-unification, anti-national act." It said the South Korean government will sternly respond to any provocations by North Korea and unwaveringly push for a peaceful Korean unification based on the basic principle of freedom and democracy.

North Korea's rubber-stamp parliament met for two days last week to rewrite the constitution but state media hadn't provided many details about the session. Leader Kim Jong Un had earlier called for the constitutional change at that parliamentary meeting to designate South Korea as the country's main enemy, remove the goal of a peaceful Korean unification and define North Korea's sovereign, territorial sphere.

Thursday's KCNA dispatch gave no further details of the new constitution, except the description of South Korea.

"There may still be an internal propaganda review underway about the appropriate way to disclose the constitutional revisions, but this confirmation was expected," said Ankit Panda, an expert with the Carnegie Endowment for International Peace.

Kim's order in January to rewrite the constitution caught many foreign experts by surprise because it was seen as eliminating the idea of shared statehood between the war-divided Koreas and breaking away with his predecessors' long-cherished dreams of peacefully achieving a unified Korea on the North's terms. In the past months, North Korea has torn down symbolizing rapprochement with South Korea and abolished state agencies handling inter-Korean relations.

Some experts say Kim likely aims to guard against South Korean cultural influence and bolster his family's dynastic rule. Others say Kim wants legal room to use his nuclear weapons against South Korea by making it as a foreign enemy state, not a partner for potential unification which shares a sense of national homogeneity. They say Kim may also want to seek direct dealings with the U.S. in future diplomacy on its nuclear program, not via South Korea.

"North Korea has fallen so far behind the South that any social exchange or financial integration might look like paths to unification by absorption," said Leif-Eric Easley, professor of international studies at Ewha Womans University in Seoul.

"Pyongyang's rejection of peaceful Korean unification is thus a strategy for regime survival and maintaining domestic control. This not only bodes ill for diplomacy but could also become an ideology motivating military aggression against Seoul," Easley said.

KCNA, citing North Korea's Defense Ministry, reported that North Korea on Tuesday blew up the 60-meter (197 feet)-long sections of two pairs of the roads and railway routes - one pair on the western portion of the inter-Korean border and the other on the eastern side of the border.

Largely built with South Korean money, the road and rail links were once a major symbol of now-dormant inter-Korean reconciliation movements. In the 2000s, the two Koreas reconnected the road and rail routes for the first time since the end of the 1950-53 Korean War, but their operations were halted later as the rivals bickered over North Korea's nuclear ambitions and other issues.

Last week, North Korea said it would permanently block its border with South Korea and build front-line defense structures. South Korean officials said North Korea had been adding anti-tank barriers and laying mines along the border since earlier this year.

Animosities between the Koreas increased in recent days, with North Korea accusing South Korea of flying drones over its capital Pyongyang three times this month and vowing strong military responses if similar incidents happen again. South Korea has refused to confirm whether it sent drones but warned that North Korea will face a regime demise if the safety of South Korean citizens is threatened.

Many observers say North Korea won't likely launch a full-blown war because it knows its military is outgunned by the U.S. and South Korean forces, and that North Korea ultimately aims to use its advancing nuclear program as leverage to wrest sanctions relief from the U.S. But they say a miscalculation could still lead to border clashes.

Intense outside attention has been on whether the North Korean constitutional change includes new legal, territorial claims around the Koreas' disputed western sea boundary, the site where several deadly skirmishes and bloodsheds happened in the past 25 years.

"South Korea and the United States need not overreact to North Korean moves. The recent drone incident raises the possibility of miscalculation and escalation," Panda, the expert, said.

# data[].attributes.attachment_link.title
North Korea says its revised constitution defines South Korea as 'hostile state' for first time

# data[].attributes.attachment_link.description
North Korea has revised its constitution to define South Korea as "a hostile state" for the first time.

# data[].attributes.headline
במשאל עם, תושבי מולדובה הכריעו בעד עיגון הכוונה להצטרף לאיחוד האירופי לחוקת המדינה

# data[].attributes.subject
במשאל עם, תושבי מולדובה הכריעו בעד עיגון הכוונה להצטרף לאיחוד האירופי לחוקת המדינה

# data[].attributes.body
רוב זעום (50.4 מבין המצביעים) של תושבי מולדובה, הכריע בעד עיגון הכוונה להצטרף לאיחוד האירופי לחוקת המדינה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מכה לרוסיה? המדינה הקטנה שמתקרבת לאיחוד האירופי

# data[].attributes.headline
המאמר עוסק בשינויים שמ

# data[].attributes.body
המאמר עוסק בשינויים שמבצעות ממשלות הונגריה ופולין בהליכי מינוי שופטים ובמערכת המשפט, כחלק מהמאמצים שלהן לבצר את כוחן ולהחליש את האיזונים והבלמים בדמוקרטיה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העצמאות וחופש הפעולה שמהם נהנו בתי המשפט בשתי המדינות מאז נפילת הקומוניזם התחלפו בעשור האחרון בפוליטיזציה בשל העברת סמכות בחירת השופטים לפרלמנטים. הייתה זו יריית הפתיחה לפגיעה רב-מערכתית בדמוקרטיה: בתקשורת, באקדמיה ובארגונים האזרחיים.
בחינת רצף האירועים שביצעו ממשלת ויקטור אורבן בהונגריה, וממשלת ״חוק וצדק״ בפולין, מגלה כי אחד הצעדים הראשונים לשינוי המשטר הדמוקרטי היה שינוי מנגנון השופטים. זאת, מתוך הבנה כי בית משפט עצמאי עלול לסכל יוזמות חקיקה שונות, ולהפריע לשלטון לבצר את כוחו. במקביל, וביתר שאת לאחר ביסוס ההשתלטות על מערכת המשפט, הממשלות בפולין ובהונגריה פעלו גם נגד התקשורת, ארגוני החברה האזרחית והאקדמיה, במאמצים שהשתלבו במטרת-העל של החלשת האיזונים והבלמים.

בפולין - לאחר השתלטות על המינויים בבית המשפט לחוקה, הפרלמנט עבר להתמקד בדרך מינוי השופטים ביתר הערכאות במדינה. הוא שינה את הרכב מועצת המשפט הארצית שאחראית, בין היתר, על מינוי השופטים, בדרך של העברת מנגנון בחירת מרבית הנציגים בוועדה לידי הפרלמנט. בתוך שנים בודדות מערכת המשפט הפולנית איבדה את עצמאותה ואת הלגיטימיות שלה בעיניים בינ״ל.

בהונגריה - לאחר שהקואליציה בהובלת ויקטור אורבן זכתה ברוב של שני שליש מהפרלמנט - השלטון פנה לנסח חוקה חדשה, שזכתה לתמיכה של נציגי המפלגות השולטות בלבד. בשלב מוקדם, השלטון התמקד באופן מינוי השופטים והקים לשכת משפט ארצית, שבראשה הועמד נשיא בעל סמכויות נרחבות, כולל סמכויות למינוי שופטים, שממונה ברוב של שני שלישים מהפרלמנט (רוב שבו מחזיק השלטון). בד בבד, נעשה ניסיון - שהולך ומתגבר עתה - להחלשת כוחו של גוף מקביל שבו השופטים בוחרים את נציגיהם, ושאמור לשמש כמשקל נגד מקצועי ללשכת המשפט הארצית הפוליטית. השלטון גם השתלט על דרך מינוי השופטים לבית המשפט לחוקה, והוא מתאפשר כיום ללא כל צורך בתמיכת האופוזיציה.

תודה לפרופ' סוזי נבות, סגנית נשיא המכון הישראלי לדמוקרטיה, על חומרי המחקר ששימשו בסיס לסקירה זו.

מאז נפילת הקומוניזם, מערכת המשפט - הן בהונגריה והן בפולין - מילאה תפקיד מרכזי בפיתוח התרבות הדמוקרטית. בתי המשפט בהונגריה ובפולין נהנו מעצמאות ומחופש פעולה - ניתנה להם הסמכות לבטל חוקים, הם ביקרו את פעולות השלטון והגנו על זכויות אדם.עודד רון בשיתוף מרדכי קרמניצר ויובל שני דמוקרטיות במשבר 26 (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2020);

שינוי המגמה ניכר כבר עם עליית ויקטור אורבן לשלטון בהונגריה בשנת 2010 ועם עליית מפלגת חוק וצדק לשלטון בפולין בשנת 2015. מיד עם הניצחון בבחירות, השלטון בשתי המדינות פנה לבצר את שלטונו ואת השפעתו על ידי רצף של שינויים משטריים הפוגעים ביסודות השיטה הדמוקרטית.

המערכת הראשונה שהייתה נתונה למתקפה זו היתה מערכת המשפט. זאת, מתוך הבנה שבית משפט עצמאי וביקורת שיפוטית אפקטיבית עלולים לסכל יוזמות חקיקה שונות, ולכן יש לנטרל באופן מהיר את הביקורת השיפוטית על השלטון.שם, בעמ׳ 17-16. יוער כי ישנם הבדלים באופן פעולת השלטון בין הונגריה לפולין. כך, בהונגריה מפלגת השלטון ומפלגה נוספת זכו ברוב של שני-שלישים מהמושבים בפרלמנט, רוב חוקתי המאפשר להעביר בחופשיות תיקונים לחוקה. ואכן, השלטון פעל במהירות לשינוי החוקה, בעוד שהשלטון בפולין התמקד בשינויים חוקיים, בשל היעדר רוב מספיק בפרלמנט לשינויים חוקתיים. עם זאת, המשותף לשתי המדינות הוא, בין היתר, המאמץ לצמצם את היקף הביקורת השיפוטית, ולערוך שינויים פרוצדורליים במערכת המשפט.שם, בעמ׳ 27. כך, לדוגמה, בהונגריה צומצמה זכות העמידה וצומצמה גם האפשרות של בית המשפט לחוקה לדון בסוגיות מנהליות נפיצות, כגון בחירות, שחיתות והזכות להפגין.שם, בעמ׳ 30-29. בפולין, לדוגמה, נוספו תקנים לבית המשפט העליון, וניתנה לנשיא המדינה סמכות לקבוע את סדרי הדין בבית המשפט העליון, ולשר המשפטים לקבוע את סדרי הדין בערכאות נמוכות.שם, בעמ׳ 31-30. בנוסף, וכפי שיפורט בהמשך, דרך מינוי השופטים, הן בבית המשפט לחוקה והן בשאר הערכאות, עברה שינוי משמעותי בפולין ובהונגריה, וכיום שופטים רבים במערכת השיפוט בהונגריה ובפולין - כולל בדרגים הבכירים ביותר - מהווים מינויים פוליטיים.

נטרול הביקורת השיפוטית מהווה, כאמור, צעד משמעותי במניעת ביקורת על התנהלות השלטון. במקביל, וביתר שאת לאחר ביסוס ההשתלטות על מערכת המשפט, הממשלות בפולין ובהונגריה פעלו גם נגד גורמים פרטיים, כמו התקשורת, וכן נגד ארגוני החברה האזרחית והאקדמיה, במאמצים שהשתלבו במטרת-העל של החלשת האיזונים והבלמים, וביצור שלטון ללא מצרים. כך, לדוגמה, בשתי המדינות הוחלף הרגולטור על שוק התקשורת, אשר החל לתגמל פרסומים התומכים בשלטון והטיל קנסות על ערוצי תקשורת באופן מוטה.Opinion on Media Legislation (Act clxxxv on Media Services and on the Mass Media, Act civ on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary by the Venice Commission at its 103rd Plenary Session (Venice, June 19-20, 2015); דמוקרטיות במשבר, לעיל ה״ש 1, בעמ׳ 46-45. השלטון בשתי המדינות גם נקט אמצעים קיצוניים כדי לסמן את ארגוני החברה האזרחית ולהצר את צעדיהם: בהונגריה הוטלה חובה על ארגונים אזרחיים המתבססים על מימון ממדינות או מתורמים זרים לסמן עצמם ככאלה;Hungarian Helsinki Committee, Timelines of Governmental Attacks Against NGOs (November 17, 2017) וחוקק חוק האוסר על ארגוני חברה אזרחית לסייע לפליטים ולמבקשי מקלט."Hungary Passes Anti-Immigrant 'Stop Soros' Laws" THE GUARDIAN (October 16, 2017), https://www.theguardian.com/world/2018/jun/20/hungary-passes-anti-immigrant-stop-soros-laws. בפולין נעשתה פגיעה בתמיכות הממשלתיות לארגוני חברה אזרחית, והן הוענקו בעיקר לארגונים שמקדמים ערכים נוצריים."Controversial Poland NGO Funding Bill Becomes Law" LIBERTIES (October 16, 2017), https://www.liberties.eu/en/stories/controversial-poland-ngo-funding-bill-becomes-law-sn-20400/39041. כמו כן, השלטון בהונגריה ובפולין פנה כנגד האקדמיה - הן בדרך של הכפפת האוניברסיטאות לרשויות הממשל, והן על ידי פגיעה בחופש האקדמי. דמוקרטיות במשבר, לעיל ה״ש 1, בעמ׳ 50-49.

כמו כן, לאחר שהחלו השינויים במערכת המשפט, השלטון גם פעל להשפיע על הבחירות. בהונגריה בשלהי שנת 2011 התקבלה בבית הנבחרים רפורמה בשיטת הבחירות, שהביאה לשינוי ושרטוט מחדש של מחוזות הבחירה בבודפשט, ולהקטנת מספר חברי הפרלמנט כמעט בחצי. נטען כי שני הצעדים הללו יסייעו למפלגת השלטון לשמר את הרוב שלה בפרלמנט.Kim Lane Scheppele, How Viktor Orbán Wins, 33 J. Democracy 45 (2022); Zoltán Kovács & György Vida, James Shotter and Evon Huber, "Poland's Electoral Commission Criticises Overhaul to Law" FINANCIAL TIMES (December 15, 2017), https://www.ft.com/content/f3e1a81a-e19c-11e7-8f9f-de1c2175f5ce.. Geography of The New Electoral System and Changing Voting Patterns In Hungary, 1 Acta Geobalcanica 55 (2015. בפולין השלטון פעל להשתלט על כל מנגנוני הפיקוח על הליך הבחירות - בית המשפט, ועדת הבחירות, לשכת הבחירות הארצית ונציבי הבחירות.

השלטון בפולין ובהונגריה גם תקף לאורך השנים קבוצות מיעוט באופן שיטתי. כך, לדוגמה, השלטונות כרסמו בזכויות נשים ופעלו להגביל את הזכות לבצע הפלה. בהונגריה נקבע לאחרונה כי אישה שתרצה לבצע הפלה תהיה מחויבת להקשיב לדופק העובר בטרם ההחלטה לבצע הפלה;Claire Parker, Krzysztof Jasiewicz & Agnieszka Jasiewicz-betkiewicz, Nandini Gupta, Hungary Decree Says Abortion-seekers Must Listen to Fetal Vital Signs, The Washington Post (15.9.2022. ואילו בפולין - המצב חמור הרבה יותר והפלות נאסרו כמעט באופן מוחלט. Poland: Political Developments and Data in 2020, 60 Euro. J. Politic. Res. 303, 315 (2021). ביחס לקהילת הלהט״ב - בהונגריה נאסר על נישואים חד-מיניים; נאסר על שינוי סעיף המין בתעודת הזהות; נאסר על בני זוג מאותו מין או הורים יחידניים לאמץ ילדים; וכן נאסר על ״קידום״ הומוסקסואליות בבתי ספר ובמדיה הציבורית. State-Sponsored Homophobia: In Relation with the New Hungary Laws, 2021, 4 Int'l J. L. Mgmt. & Human. 405 (2021). בפולין, כ-100 עיריות, המקיפות כשליש מהמדינה, הצהירו הצהרות כנגד אידיאולוגיה וזהות להט״בית והתחייבו להימנע ממימון ארגונים לא-ממשלתיים הפועלים למען זכויות להט״ב במדינה, בצעד שנתפס ככינון ״אזורים חופשיים מלהט״ב״.Rob Picheta and Ivana Kottasová, "'You Don't Belong Here': In Poland's 'LGBT Freee Zones', Existing is an Act of Defiance" CNN, https://www.cnn.com/interactive/2020/10/world/lgbt-free-poland-intl-scli-cnnphotos. ניתן לראות כי נעשה שימוש הן באמצעים חוקיים והן באמצעים חברתיים כדי לפגוע בזכויות של מיעוטים במדינה.

באוקטובר 2015 מפלגת ״חוק וצדק״ זכתה ברוב בפרלמנט ומיד פנתה לממש את מדיניותה על מערכת המשפט. זאת, מבלי לשנות באופן פורמלי את החוקה הפולנית (לנוכח היעדר רוב מתאים לכך מצד מפלגת חוק וצדק).

בראשית הדרך, היא התמקדה בבית המשפט לחוקה, כאשר מינתה חמישה שופטים לבית המשפט, ועמדה על המינויים גם לאחר שבית המשפט לחוקה פסל שניים מהמינויים כאשר קבע כי הבסיס החוקי לבחירתם היה בלתי חוקתי. בד בבד, הבית התחתון של הפרלמנט (Sejm) תיקן את חוק בית המשפט לחוקה באופן שמצר את רגליו של בית המשפט לחוקה, וזאת, בין היתר ע״י העלאת מספר השופטים היושבים בדין במרבית התיקים (ל-13 מתוך 15 שופטים) ודרישת רוב של 2/3 מבין היושבים בדין, וקביעה כי ככלל בית המשפט לחוקה ידון בעתירות על פי הסדר שבו הוגשו (ולא לפי מידת דחיפותן).

בשלב השני, הממשלה עברה להתמקד בדרך מינוי השופטים וקידומם. כך היה ביחס לשופטים במרבית הערכאות (פרט לבית המשפט לחוקה). שופטים אלה נבחרים ע״י מועצת המשפט הארצית (National Judiciary Council), שמורכבת מ-25 נציגים: נשיא בית המשפט העליון, שר המשפטים, נשיא בית המשפט המנהלי העליון, נציג שימונה ע״י נשיא המדינה, 15 שופטים, 4 נציגים של הפרלמנט (Sejm); 2 נציגים של הסנאט.

עד שנת 2017, 15 השופטים החברים בוועדה נבחרו ע״י מערכת המשפט. ביולי 2017 אישר הפרלמנט הפולני תיקון לחוק בדבר שינוי הרכב מועצת המשפט הארצית, כך שנציגי השופטים ייבחרו ע״י הבית התחתון של הפרלמנט, מתוך מועמדים שיציג יו״ר הבית התחתון. עוד נקבע כי התאחדות השופטים רשאית להמליץ ליו״ר הבית התחתון של הפרלמנט על שופטים מועמדים להרכב הוועדה, אך הוא אינו מחויב להישמע להמלצותיהם. כן נקבע כי כלל השופטים המכהנים במועצת המשפט הארצית יסיימו את תפקידם במועצה לאלתר. הפרלמנט אישר את החוק לאחר שורת הפגנות המוניות כנגד השינוי, ולאחר ביקורת בינ״ל בעניין. נשיא המדינה הטיל וטו על החוק, והבהיר כי יש לתקן את החוק כך שבחירת נציגי מערכת המשפט לוועדה תצריך רוב מיוחד של 3/5 מקולות הפרלמנט. הובהר כי רוב כזה יבטיח כי הנציגים לוועדה ייבחרו לא ע״י רוב פרלמנטרי רגיל, אלא בהסכמה רחבה של סיעות שונות. הווטו מצד הנשיא התקבל בהפתעה ויוחס במידה רבה למחאה הנרחבת נגד החקיקה.Andrzej Szmyt, Some Remarks on the Amendment to the Act on the National Council of the Judiciary in Poland, in: The International Conference "European Union's History, Culture and Citizenship" 115, 125 (2018).

בפועל, חודשים ספורים לאחר מכן, בספטמבר 2017, הוצג החוק המתוקן בפרלמנט. נערך שינוי קוסמטי בחוק, שלפיו 15 השופטים החברים בוועדה ימונו מעתה ע״י הפרלמנט ברוב של 60%, אך ככל ששופט לא נבחר לשבת במועצה ברוב של 60%, ניתן למנותו ברוב רגיל.Wojciech Sadurski, Bad Response to a Tragic Choice: the Case of Polish Council of the Judiciary, V ERF B LOG 16.4.2018, https://verfassungsblog.de/bad-response-to-a-tragic-choice-the-case-of-polish-council-of-the-judiciary. אותו החוק גם ביטל את הקביעות שניתנה לחברי הוועדה וקבע כי החברות בוועדה תקפה לארבע שנים. החוק עבר בפרלמנט בדצמבר 2017 ונחתם ע״י נשיא המדינה ללא התנגדות. החוק הוביל להחלפתם המיידית של כל השופטים החברים בוועדה, וכיום, 23 מתוך 25 החברים בוועדה מתמנים או נבחרים ע״י פוליטיקאים. הממשלה טענה כי המהלך יחזק את האחריותיות הדמוקרטית של השופטים וכן יגביר את יעילות מערכת המשפט בפולין. המהלך גם לווה בקמפיין תקשורתי שהציג את השופטים כאליטה מובחנת, והאשימה אותם בהעדפת מקורבים, בשחיתות ובעצלנות.

בפועל, ישנו קונצנזוס בינ״ל שהשינויים בדרך מינוי השופטים מבטלים את עצמאות מערכת המשפט במדינה, ומסירים את האיזונים והבלמים בין הרשויות. כך, לדוגמה, בשנת 2021 בית המשפט האירופי לזכויות אדם פסק כי פולין הפרה את הזכות להליך הוגן שבאמנה האירופית לזכויות אדם, בעקבות השינוי שערכה בהליכי מינוי השופטים למדור המשמעת של בית המשפט העליון הפולני. בית המשפט קבע כי שינויים אלו הובילו לכך שמדור המשמעת כבר אינו ערכאה בלתי תלויה, כנדרש בסעיף 6(1) לאמנה.Małgorzata Gersdorf and Mateusz Pilich, Katarzyna Gajda-Roszczynialska, and Krystian Markiewicz, Reczkowicz v. Poland, 2021 Eur. Ct. H.R. (22.7.2021). נשיאת בית המשפט העליון לשעבר של פולין הבהירה כי בעת הנוכחית בית המשפט לחוקה ומועצת המשפט הארצית רוקנו מבפנים ("hollowed out internally") והפכו לפסאדה ("have become facades"), והם לא ממלאים עוד את תפקידיהם המקוריים. Judges and Representatives of the People: A Polish Perspective, 16(3) EUR. CONST. L. REV. 345 (2020). הפוליטיזציה העמוקה של הוועדה לבחירת שופטים גם הביאה לאחרונה לסילוקה של פולין מה-European Network of Councils for the Judiciary הרשת הסבירה כי סילוקה של פולין נדרש מכיוון שדרך בחירת השופטים מביאה לכך שלא ניתן עוד להכיר במערכת המשפט הפולנית כעצמאית. Disciplinary proceedings as an instrument for breaking the rule of law in Poland, 12(3) HAGUE J. RULE L. 451 (2020); Anna Śledzińska-Simon, The rise and fall of judicial self-government in Poland: on judicial reform reversing democratic transition, 19(7) GERMAN L. REV. 1839 (2018); Allyson Duncan and John Macy, The Collapse of Judicial Independence in Poland: A Cautionary Tale, 104 JUDICATURE 40 (2020).

בשלב הבא, הועברו חוקים שמאפשרים לממשלה לפטר שופטים או לפגוע בשכרם אם הם מערערים על חקיקה שקשורה במערכת המשפט או על הלגיטימיות של השופטים הנבחרים.

במהרה, המינויים הפוליטיים במערכת המשפט נתנו את אותותיהם. חוקרים עמדו על כך שמעת שבית המשפט לחוקה נכבש על ידי השלטון, הוא הפך לראשונה לגורם חיובי מבחינת השלטון. הממשלה החלה לעשות בבית המשפט שימוש כדי לקבל לגיטימציה למהלכיה, ובית המשפט הפך לגורם שמסייע לשלטון להוציא אל הפועל את מדיניותו, תוך טשטוש של עקרון הפרדת הרשויות.ר׳ דבריה של נשיאת בית המשפט העליון לשעבר בפולין (שמונתה לתפקיד בשנת 2014, לפני ניצחונה של מפלגת ״חוק וצדק״ בבחירות) כי מי שנבחרו לשמש כשופטים בבית המשפט לחוקה ע״י השלטון הפגינו את נאמנותם לשלטון. מסקנה זו נסמכת, בין היתר, על הודאה של אחד מהשופטים שמונו ע״י הממשלה כי הוא פועל לא רק בשם נשיא בית המשפט לחוקה, אלא גם בשם הממשלה. בד בבד, נשיאת בית המשפט לחוקה מאז שנת 2016, מקיימת קשרים קרובים עם השלטון (Wojciech Sadurski, Gersdorf & Pilch, לעיל ה״ש 20, בעמ׳ 355). כך, לדוגמה, בשנת 2017 קבע בית המשפט כי החקיקה המסדירה את מועצת המשפט הארצית ואשר קבעה כי מערכת המשפט תמנה את השופטים למועצה, כמתואר לעיל, אינה חוקתית באשר היא מפלה כנגד שופטים מערכאות נמוכות, וזאת מכיוון שהיא קובעת פרוצדורות שונות למינוי שופטים למועצה בהתאם לערכאת השיפוט. עם זאת, החוקה כלל אינה קובעת דרך מסוימת לבחירת שופטים, והדרך שנקבעה הייתה לחלוטין במסגרת שיקול הדעת הסביר של המחוקק. ברור כי פסילת החוק נועדה לסלול את הדרך לחקיקת חוק חדש להסדרת (והחלשת) ה-NJC, שבו הוחלט כי השופטים במועצה ימונו על ידי הפרלמנט. Polish Constitutional Tribunal Under PiS: From an Activist Court to a Paralysed Tribunal, to a Government Enabler, 11 HAGUE J. R ULE L. 63, 70,71 (2018).

אורבן נבחר כנשיא הונגריה בשנת 2010 ומפלגתו ומפלגות קרובות לה מבחינה אידיאולוגית זכו ברוב של שני שליש מהפרלמנט. רוב זה מאפשר לשנות את החוקה ההונגרית וכך היה. כבר באפריל 2011 הפרלמנט ההונגרי אימץ חוקה חדשה, שזכתה לתמיכה של נציגי המפלגות השולטות בלבד.

במערכות הבחירות שהתקיימו מאז נבחר אורבן מחדש ומפלגתו שבה וזכתה ברוב של שני שלישים מהפרלמנט, חרף הירידה הדרסטית באחוזי התמיכה במפלגתו.

מיד לאחר מכן, הוחלט על הורדת גיל הפרישה לשופטים מגיל 70 לגיל 62, באופן שהביא לפיטוריהם המיידיים של כ-10% מהשופטים במדינה, ושל 20% משופטי בית המשפט העליון. בית המשפט לחוקה בהונגריה ובית הדין לצדק של האיחוד האירופי קבעו כי השינוי אינו חוקי. הממשלה התנגדה בתחילה לציית לפסק הדין, אך בסופו של דבר היא התרצתה. עם זאת, רק מעט מהשופטים חזרו למערכת מכיוון שהוצעו להם הסכמי פרישה נדיבים, ומכיוון שהתפקידים שלהם כבר אוישו והוצעו להם ככלל תפקידים נחשבים פחות.

באשר לאופן מינוי השופטים - עד תקופת אורבן, שופטים מונו ע״י מועצת הרשות השופטת, גוף עצמאי שבו היה לשופטים ייצוג משמעותי. הממשלה החליטה לשנות את דרך מינוי השופטים וניסתה להסביר כי השינוי נדרש שכן המועצה מתכנסת רק פעם בחודש, מכיוון שהשופטים עסוקים במלאכת השפיטה. על כן, המועצה לא מסוגלת לטפל בכשלים מערכתיים. כך הוקמה לשכת המשפט הארצית (National Judicial Office) שמונה 15 חברים, כולם שופטים. נשיא הלשכה נבחר ברוב של שני שלישים מהפרלמנט והוא קיבל סמכויות נרחבות ביותר: למנות, לפטר, לקדם ולהעניש את כל השופטים במערכת השפיטה, ללא כל בקרה ממשית מרשות אחרת. לנוכח ביקורת בינ״ל חריפה על כך, כולל מצד ועדת ונציה של מועצת אירופה,ועדת ונציה מורכבת ממשפטנים מ-57 מדינות שמתמחים במשפט חוקתי, ומנסחים חוות דעת עבור מועצת אירופה בנושאי חקיקה. סמכויותיו של נשיא לשכת המשפט הארצית צומצמו בחקיקה, אך הנשיא עודנו מהווה דמות משמעותית במערכת המשפט ההונגרית, והוא מוסמך, בין היתר, למנות שופטים בכירים. שני הנשיאים שכיהנו עד עתה בתפקיד היו מקורבים למפלגת השלטון, והנשיאה הקודמת סיימה את תפקידה בשנת 2020 לנוכח מינויה לבית המשפט לחוקה.

במקביל לקיומה של לשכת המשפט הארצית, קיימת גם מועצת המשפט הארצית ה-National Judicial Council, גוף שבו השופטים בוחרים בעצמם את נציגיהם, והוא אמור להוות משקל נגד ללשכת המשפט הארצית. בפועל, קולו של הגוף המורכב משופטים אינו דומיננטי כמו קולו של נשיא לשכת המשפט הארצית, שמהווה, כאמור, מינוי פוליטי. חרף זאת, גוף זה נותר הגוף האוטונומי האחרון של מערכת המשפט שיכול לבקר את השינויים שנעשים במערכת. בעת האחרונה גובר הניסיון להחליש את מועצת המשפט הארצית, בין היתר ע״י נשיא בית המשפט העליון במדינה.Kim Lane Scheppele, Understanding Hungary's Constitutional Revolution, in Constitutional Crisis in THE EUROPEAN CONSTITUTIONAL AREA: THEORY, LAW AND POLITICS IN HUNGARY AND ROMANIA (Armin von Bogdandy & Pál Sonnevend eds., 2015); Lívia Benková, Hungary-Orbán ́s project towards "illiberal democracy", AIES FOKUS 2019; Ágnes ovács, Defective Judicial Appointments in Hungary: The Supreme Court is Once Again Embroiled in Scandal, V ERF B LOG 27.9.2022, https://verfassungsblog.de/defective-judicial-appointments-in-hungary/..

באשר למינוי שופטים לבית המשפט לחוקה - הרי שנדרש אישור של ועדה פרלמנטרית מיוחדת וכן רוב של שני שליש בפרלמנט. עם זאת, הרכב הוועדה הפרלמנטרית שונה, כך שבעוד שבעבר לכל מפלגה היה קול אחד בוועדה, הרי שכיום הרכב הוועדה הפרלמנטרית משקף את הרכב הפרלמנט. על כן, השלטון יכול למנות את השופטים לבית המשפט לחוקה ללא צורך בתמיכת האופוזיציה.Wrong Direction on Rights: Assessing the impact of Hungary's New Constitution and Laws, Human Rights Watch 14 (2013); דמוקרטיות במשבר, לעיל ה״ש 1, בעמ׳ 33.

ניכר כי השינוי המתואר לעיל במינוי השופטים הוביל לפוליטיזציה עמוקה של בית המשפט לחוקה. כך עולה, לדוגמא, ממחקר אמפירי שבחן את קיומן של השפעות פוליטיות על שופטים בבית המשפט ההונגרי בין השנים 2014-2010. המחקר מצא כי שופטים שמונו ע״י השלטון נטו לתמוך ב-81% מהמקרים שנבחנו בהחלטות השלטון, ללא כל קשר לנושא העתירה. בד בבד, נרשמה צניחה בהחלטות פה-אחד שיצאו מבית המשפט, ובית המשפט הפך למקוטב הרבה יותר. בנוסף, בית המשפט בהרכבו החדש (והפוליטי) אישר החלטות של הממשלה שבעבר נקבע לגביהן שהן מהוות סכנה ממשית לשלטון החוק.Zoltan Szente, The Political Orientation of the Members of the Hungarian Constitutional Court between 2010 and 201 4, 1 CONST. STUD. 123 (2016).

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עו"ד דפני בנבניסטי

# data[].attributes.attachment_link.title
כך בישר שינוי מנגנון מינוי השופטים את שינוי המשטר הדמוקרטי בפולין ובהונגריה

# data[].attributes.attachment_link.description
העצמאות וחופש הפעולה שמהם נהנו בתי המשפט בשתי המדינות מאז נפילת הקומוניזם התחלפו בעשור האחרון בפוליטיזציה בשל העברת סמכות בחירת השופטים לפרלמנטים. הייתה זו יריית הפתיחה לפגיעה רב-מערכתית בדמוקרטיה: בתקשורת, באקדמיה ובארגונים האזרחיים.

# data[].attributes.headline
ממשלת צרפת פעלה בניגוד

# data[].attributes.body
ממשלת צרפת פעלה בניגוד לדעת הקהל, והעבירה את רפורמת הפנסיה שקידם מקרון ללא אישור הפרלמנט. מחאות הענק נמשכו, אך כעת הליך החקיקה הושלם.

העוינות כלפי ממשלתו של מקרון גברה בחודש מרץ – כשממשלתו החליטה לנצל סעיף מיוחד בחוקה ולהעביר את הרפורמה ללא הצבעה בפרלמנט, שם אין לה את הרוב הדרוש

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ynet והסוכנויות

# data[].attributes.attachment_link.title
צרפת אישרה את רפורמת הפנסיה השנויה במחלוקת של מקרון, ההפגנות נמשכות

# data[].attributes.attachment_link.description
ממשלת צרפת פעלה בניגוד לדעת הקהל, והעבירה את רפורמת הפנסיה שקידם מקרון ללא אישור הפרלמנט. מחאות הענק נמשכו, אך כעת הליך החקיקה הושלם. ”המוטו שלי - לא לוותר לעולם”, אמר הנשיא, שטוען כי הרפורמה הכרחית להצלת הכלכלה. בצרפת פרצו הפגנות אלימות, יותר מ-100 עצורים בפריז

# data[].attributes.headline
דאגות לגבי הדרדרות הדמוקרטיה באל סלבדור - החוקה שם קובעת שנשיא לא יכול לכהן שתי קדנציות רצופות, אך הנשיא בוקלה הצליח לעורר תמיכה ציבורית לגבי קדנציה נוספת שלו, בעיקר בעקבות המדיניות הנוקשה והיעילה שלו נגד כנופיות פשע. לבסוף, נקבע בביהמ''ש שיוכל לכהן ברציפות, בניגוד לחוקה. במהלך כהונתו הראשונה החליף את כל חמשת השופטים - בשופטים מתומכיו. הם אלו שלבסוף אישרו את כהונתו הנוספת.

# data[].attributes.subject
דאגות לגבי הדרדרות הדמוקרטיה באל סלבדור - החוקה שם קובעת שנשיא לא יכול לכהן שתי קדנציות רצופות, אך הנשיא בוקלה הצליח לעורר תמיכה ציבורית לגבי קדנציה נוספת שלו, בעיקר בעקבות המדיניות הנוקשה והיעילה שלו נגד כנופיות פשע. לבסוף, נקבע בביהמ''ש שיוכל לכהן ברציפות, בניגוד לחוקה. במהלך כהונתו הראשונה החליף את כל חמשת השופטים - בשופטים מתומכיו. הם אלו שלבסוף אישרו את כהונתו הנוספת.

# data[].attributes.attachment_link.title
El Salvador’s “Coolest Dictator” Bukele Begins Controversial Second Term with Backing from Biden & Trump

# data[].attributes.attachment_link.description
Self-described as the “world’s coolest dictator,” Nayib Bukele was sworn in Saturday for a second term as president of El Salvador in a move widely denounced as illegitimate. El Salvador’s constitution limits presidents to one term and prohibits consecutive reelections. However, a 2021 Constitutional Court ruling approved Bukele’s reelection bid after his allies in the Salvadoran National Assembly illegally removed all five magistrates from the court and replaced them with Bukele supporters. Democracy Now! speaks with Roman Gressier, a reporter in San Salvador covering Central American politics for El Faro English, about Bukele’s popularity during his dramatic crackdown on gangs, the surveillance of journalists and human rights organizations, and the “parallel U.S. delegations” to Bukele’s inauguration from both the Biden administration and a cast of right-wing, Trump-aligned characters despite growing condemnation of Bukele’s authoritarian rule.

# data[].attributes.headline
רוסיה - פוטין -  איך שינויים חוקתיים מינוריים יכולים לשמר שלטון ללא תחלופה פוליטית ממשית. חלק מהשינויים שבוצעו: ביטול הגבלת קדנציות רצופות ו"איפוס" כהונות קודמות, הענקת עדיפות לחוק הרוסי על פני החוק הבנ''ל, הרחבת סמכותו של פוטין למנות שופטים בכירים והשפעה על מינוי ממשלה, אזרחים בעלי אזרחות זרה לא יוכלו לכהן בתפקידים רגישים..

# data[].attributes.subject
רוסיה - פוטין -  איך שינויים חוקתיים מינוריים יכולים לשמר שלטון ללא תחלופה פוליטית ממשית. חלק מהשינויים שבוצעו: ביטול הגבלת קדנציות רצופות ו"איפוס" כהונות קודמות, הענקת עדיפות לחוק הרוסי על פני החוק הבנ''ל, הרחבת סמכותו של פוטין למנות שופטים בכירים והשפעה על מינוי ממשלה, אזרחים בעלי אזרחות זרה לא יוכלו לכהן בתפקידים רגישים..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Putin: smiles to and from the polling station. Alexei Druzhinin/Sputnik/KRE/EPA

A nationwide vote has ratified constitutional reforms proposed by Russian president, Vladimir Putin. With a 68% turnout, 78% of those taking part voted in favour of the changes, according to Russia's Central Electoral Commission (CEC).

The vote - which ran from June 25 to July 1 - was originally scheduled for April 22, but was postponed due to the coronavirus crisis.

Crucially for Putin, the package of constitutional changes includes an amendment allowing him to run again for the presidency in 2024 - and stay in power until 2036. But the Kremlin downplayed this particular amendment ahead of the vote, preferring to showcase changes it knew Russians were much more enthusiastic about, including promises of increased state support for citizens.

Read more: Ahead of constitutional reform vote, two-thirds of young Russians think Vladimir Putin should step back from power

The result is not surprising. Polling data from both Kremlin-friendly and independent polling agencies suggested a comfortable win for the "yes" vote. In fact, Moscow bookshops started selling a version of the constitution incorporating Putin's reforms before voting began.

And yet, there were reports of vote fraud, including allegations of ballot stuffing. Officials largely dismissed these reports as fake. At the same time, the head of Russia's CEC admitted she was worried about steps taken by lower-level regional officials to manipulate turnout figures that might discredit the vote.

Only one region returned a majority "no" vote: the Nenets Autonomous Okrug in Russia's far north. In Chechnya, by contrast, official statistics say 98% of voters backed the changes.

The political opposition was split between backing a boycott and rallying around the "no" vote - and their capacity to campaign against the reforms was hampered by coronavirus restrictions. Besides, it was difficult to campaign against changes framed by the authorities as " patriotic" reforms that would make Russia stronger, not to mention that campaigning was not expressly allowed.

The leading opposition figure, Alexei Navalny, called the official results " fake and a huge lie". Street protests on the final day of voting were few and small.

Maxim Shipenkov/EPA

Not a real referendum

Putin was not required to call this vote in the first place. National votes are only required for changes to certain chapters of the constitution - but the package of reforms just voted on does not affect these.

Yet Putin insisted on the vote for the legitimacy he hopes it will bring to these changes, as well as the political system more broadly. This is particularly pressing, as his trust and approval ratings have seen notable declines recently.

Although many have referred to the nationwide vote as a referendum, it is not technically one under Russian law. And that's important. Referendums are regulated by detailed rules in Russia, including a turnout threshold of 50% of eligible voters and restrictions around campaigning.

By contrast, the "nationwide vote" is not mentioned in the constitution - and comes with far fewer strings attached. That provided ample flexibility for the Kremlin to tailor the vote to its own needs, particularly during the pandemic. Because of the unique nature of the vote, Russia's CEC was even free to publish preliminary results on July 1 before voting finished - something explicitly banned for normal votes, including elections.

A hodgepodge of constitutional changes

Putin first announced his intention to make changes to the constitution in a speech to the national legislature on January 15. One conclusion from this speech was that he planned to transfer power away from the presidency.

But once Putin submitted his constitutional reform bill to Russia's parliament, the precise opposite appeared to be the case. Putin was creating a mega-presidency on the basis of what is already considered to be a super-presidential system. This impression of a beefed-up presidency was amplified by changes made to the bill during its consideration by the State Duma, the lower chamber of the national legislature.

Beyond the amendments affecting presidential powers, a disparate group of other changes were inserted awkwardly into the constitution. These include a reference to God (in a supposedly secular state), the statement that marriage is a union between a man and a woman, and a ban on detracting from the people's "defence of the Fatherland".

Putin's next steps

Putin will be happy to have this vote out of the way - and with a result the authorities say provides a thumping endorsement for the legitimacy of the constitutional changes. Others will frame the figures less enthusiastically: as a sign of manipulation and falsification.

Attention will now turn to a range of regional elections on September 13, as well as parliamentary elections currently scheduled for September 2021. These votes pose a much greater challenge for the Kremlin than the constitutional one, particularly because the main Kremlin-backed political party, United Russia, remains deeply unpopular.

Looking further ahead, it's important to remember that Putin has not committed to running for the presidency in 2024. But altering the constitution so that he has the chance of running gives him the upper hand over elites, who - he said publicly - have been too busy worrying about who will succeed him as president.

By stating this, Putin effectively admitted the degree to which he has centralised and personalised power in Russia. In his view, that means the stability of the political system can only be guaranteed by him implying that he might remain at the helm for the foreseeable future.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vladimir Putin secures constitutional changes allowing him to rule until 2036 - what this means for Russia

# data[].attributes.attachment_link.description
A nationwide vote has ratified constitutional reforms proposed by Russian president, Vladimir Putin. With a 68% turnout, 78% of those taking part voted in favour of the changes, according to Russia's Central Electoral Commission (CEC). The vote - which ran from June 25 to July 1 - was originally scheduled for April 22, but was postponed due to the coronavirus crisis.

# data[].attributes.headline
פסיקת בית המשפט העליון של ארה״ב בנוגע לריצת טראמפ לנשיאות-

# data[].attributes.subject
פסיקת בית המשפט העליון של ארה״ב בנוגע לריצת טראמפ לנשיאות-

# data[].attributes.body
הנשיא לשעבר, דונאלד טראמפ, אמור לעמוד לדין בעקבות מה שמכונה ״משפט הקפיטול״ (הסתערות המונים מתומכיו בינואר 2021 על הקונגרס האמריקני בזמן הישיבה לאישור ניצחונו של ביידן בבחירות, בעקבות הפגנה שהתבצעה מחוץ לבית הלבן בה שלהב והסית טראמפ את תומכיו כדי ״להלחם על הדמוקרטיה״). בית המשפט העליון של ארה״ב פסק כי אין להעמיד לדין את טראמפ בגין מעשים שכנשיא היו לו באותה העת סמכויות לעשותם מתוקף החוקה, אך אפשר להעמידו לדין בגין מעשים שביצע כאדם פרטי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השופטים השמרנים ניצלו את הרוב המוצק שנתן להם טראמפ וקבעו כי נשיאים זכאים לחסינות על מעשיהם ה"רשמיים" ולא על ה"פרטיים". השופטות הליברליות הזהירו בזעזוע: "הנשיא יוכל להורות על רצח יריב פוליטי, לארגן הפיכה או לקבל שוחד - ולהגיד 'זה מתוקף תפקידי'". ביידן בהצהרה מיוחדת בבית הלבן: "טראמפ יוכל להתעלם מהחוק, לא יהיו עליו הגבלות. שאלוהים ישמור על הדמוקרטיה"

# data[].attributes.attachment_link.title
הלם בארה"ב מפסיקת העליון על טראמפ, ביידן: "תקדים מסוכן, אין מלכים באמריקה"

# data[].attributes.attachment_link.description
השופטים השמרנים ניצלו את הרוב המוצק שנתן להם טראמפ וקבעו כי נשיאים זכאים לחסינות על מעשיהם ה"רשמיים" ולא על ה"פרטיים". השופטות הליברליות הזהירו בזעזוע: "הנשיא יוכל להורות על רצח יריב פוליטי, לארגן הפיכה או לקבל שוחד - ולהגיד 'זה מתוקף תפקידי'". ביידן בהצהרה מיוחדת בבית הלבן: "טראמפ יוכל להתעלם מהחוק, לא יהיו עליו הגבלות.

# data[].attributes.headline
התקציב אושר בממשלה: הקפאת הקצבאות תבוטל - דמי הביטוח הלאומי יעלו

# data[].attributes.subject
התקציב אושר בממשלה: הקפאת הקצבאות תבוטל - דמי הביטוח הלאומי יעלו

# data[].attributes.attachment_link.title
ynet - חדשות, כלכלה, ספורט ובריאות - דיווחים שוטפים מהארץ ומהעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
אתר החדשות המוביל בישראל מבית ידיעות אחרונות. סיקור מלא של חדשות מישראל והעולם, ספורט, כלכלה, תרבות, אוכל, מדע וטבע, כל מה שקורה וכל מה שמעניין ב ynet

# data[].attributes.headline
מועצת זכויות האדם של ה

# data[].attributes.body
מועצת זכויות האדם של האו"ם פונה לרשויות בישראל בטענה להליך לא הוגן במסגרת הליך גירושים של אישה בעלת אזרחות ישראלית וזרה.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרסום ראשון: גוף של האו”ם דורש מישראל לראשונה תשובות בנושא משפטי אזרחי

# data[].attributes.attachment_link.description
באופן חריג, מועצת זכויות האדם של האו”ם פנתה לרשויות הישראליות בדרישה לתשובות הנוגעות להתעללות לכאורה באישה בעלת אזרחות ישראלית וזרה במסגרת הליך גירושים * ככל הידוע זו פעם ראשונה שנפתח הליך הנוגע ליחס של בתי המשפט בישראל לאזרחי ישראל

# data[].attributes.headline
הצעת חוקה חדשה על ידי 

# data[].attributes.body
הצעת חוקה חדשה על ידי ארדואן על מנת "לפתור" אי הסכמה חריפה בין בית המשפט העליון הטורקי לבין בית המשפט החוקתי. בית המשפט העליון הגיש תביעה פלילית נגד שופטים אינדבידואליים בבית המשפט החוקתי כי שחררו מהכלא חבר הכנסת הנאשם בכך שעזר לארגן רצף של הפגנות ארציות נגד הממשלה הנוכחית (והואשם בנסיון לארגן הפיכה שלטונית), ושבעקבות כן נידון למאסר של 18 שנה. יש לציין כי ההפגנות היוו האיום הגדול ביותר על השלטון של ארדואן במהלך כהונתו שנמשכת כבר 20 שנה (בזמן כתיבת המאמר)

# data[].attributes.headline
צרפת הכניסה את הזכות להפלות לחוקה שלה

# data[].attributes.subject
צרפת הכניסה את הזכות להפלות לחוקה שלה

# data[].attributes.body
המאמר מדבר על הרגע ההיסטורי שבו צרפת הופכת להיות המדינה הראשונה בעולם להוסיף את הזכות להפלות לחוקה שלה.

לכאורה, צעד זה יכול להיות מכונן לבואו של זמן בו החברה כולה תוכל ליישם את הזכות להפלות עבור אלו שיזקקו לה, בטבעיות, ללא תחושת הנטל התמידי שעליה להכריע בשאלת המוסריות העולה מן הזכות.

צעד זה עשוי להביא לעיצוב מחדש ואלי אף תיקון בחברה האנושית.

# data[].attributes.attachment_link.title
הראשונה בעולם: צרפת הכניסה את הזכות להפלות לחוקה - וואלה חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
אף שההליך חוקי ומקובל במדינה, הפסיקה הדרמטית בארה”ב שביטלה את הזכות החוקתית להפלות הובילה את המחוקקים להכניס תיקון בחוקה שהתקבל בתום טקס רשמי והיסטורי בארמון ורסאיי. ”זה מסר לכל הנשים: גופכן שייך לכן ולאף אחד אין את הזכות לשלוט בו במקומכן”

# data[].attributes.headline
למרות היעדר צוואה רשמי

# data[].attributes.body
למרות היעדר צוואה רשמית הוכרה ביתו המאומצת כיורשת של הצוואה. המסמך נשרף בטבח הנוראי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בית המשפט קיבל את בקשתה של בת לא-ביולוגית להכיר בה כיורשת של האב שנספה בטבח ה-7.10, זאת למרות היעדר צוואה רשמית. השופטת רותם קודלר עיאש מבית המשפט לענייני משפחה בבאר שבע קבעה כי היא זכאית להכרה כיורשת על פי מסמך הכוונות שהותיר הנרצח.

המבקשת, שגדלה תחת חינוך וטיפול מסור מצד המנוח, טענה כי למרות שלא היה אביה הביולוגי, הוא גידל אותה כאב יחיד וליווה אותה בכל תחנות חייה - מהגן ועד החתונה. לדבריה, ב-2018 סיפר לה המנוח כי ערך צוואה שבה הוריש לה את כל רכושו, אך בעקבות החשש שלה לאבד את המסמך, בחרה שלא לשמור עליו. כשביתו של המנוח נשרף במהלך הטבח, נשרף גם המסמך. המבקשת צירפה לבקשתה תכתובות, טיוטות של הצוואה המקורית ותצהירים מצד בני משפחה וחברים, המעידים כולם על הקשר האמיץ בין השניים. "הייתי בתו לכל דבר", טענה, "לא היה לו ילד אחר".

באת כוח היועצת המשפטית תמכה בבקשתה של המבקשת וציינה כי למרות שהמבקשת אינה יורשת על פי חוק הירושה הקיים, הרי שתיקון 19 לחוק, שנכנס לתוקף לאחרונה, מאפשר להכיר בה כבתו לצורך הירושה, אם יורשי המנוח החוקיים יסתלקו מהעיזבון לטובתה.

השופטת קודלר עיאש קיבלה את בקשת המבקשת והסכימה להכיר בה כיורשת המנוח. בהחלטתה ציינה השופטת כי למרות שמסמך הכוונות של המנוח אינו צוואה רשמית חתומה, ניתן להכיר בו כצוואה במקרים יוצאי דופן, בהתחשב בכך שקרוביו של המנוח מכירים במבקשת כבתו. "אין מניעה לתת הכרה למסמך זה כמסמך שנחזה להיות צוואתו של המנוח", כתבה השופטת בהחלטתה.

השופטת הוסיפה כי המבקשת יכולה להגיש בקשה לצו קיום צוואה או בקשה לצו ירושה, לפי בחירתה, והבהירה כי במסגרת זו תוכל להיעזר במסמך שהוצג ובהחלטתה.

# data[].attributes.attachment_link.title
המסמך נשרף, הזיכרונות נשארו: ההחלטה שתשנה את חוקי הירושה

# data[].attributes.attachment_link.description
בית המשפט קיבל את בקשתה של בת לא-ביולוגית להכיר בה כיורשת של האב שנספה בטבח ה-7.10, זאת למרות היעדר צוואה רשמית. השופטת רותם קודלר עיאש מבית המשפט לענייני משפחה בבאר שבע קבעה כי היא זכאית להכרה כיורשת על פי מסמך הכוונות שהותיר הנרצח.

# data[].attributes.headline
הצעת חוק הכספים של קני

# data[].attributes.body
הצעת חוק הכספים של קניה לשנת 2024 הייתה חקיקה שהציעה שינויים במערכת המיסוי של קניה, הכוללים עליות מס. וכתוצאה מכך התעוררו הפגנות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Larry Madowo, Caitlin Danaher, Stephanie Busari

# data[].attributes.attachment_link.title
Kenya anti-tax protests turn violent as government votes on controversial bill | CNN

# data[].attributes.attachment_link.description
Violent clashes between police and protestors have broken out in Nairobi, Kenya on Thursday as a government vote on a controversial finance bill gets underway.

# data[].attributes.headline
חוק האקלים האירופי

# data[].attributes.subject
חוק האקלים האירופי

# data[].attributes.body
בשנת 2021 האיחוד האירופי אישר חוק האמור להגביל פליטת גז וזיהום סביבתי .

# data[].attributes.attachment_link.description
Writing into law the goal set out in the European Green Deal for Europe’s economy and society to become climate-neutral by 2050.

# data[].attributes.headline
הגיוס במדינה

# data[].attributes.subject
הגיוס במדינה

# data[].attributes.body
הכרעה בדבר סוגיית חוק הגיוס לחרדים משפיעה על משמעות חוקי יסוד במדינה (ס'4 חוק יסוד הצבא)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאחר שלושה חודשים ארוכים, היום ייפתח כנס החורף של הכנסת - כשעננת העברת התקציב מרחפת מעל ראשי הקואליציה. על הפרק: חוק הפטור מגיוס והאולטימטום של המפלגות החרדיות, חוסר היכולת של האופוזיציה המפולגת להקשות על הממשלה, וגם - הצעות חוק פרטיות ברוח המהפכה המשפטית

# data[].attributes.attachment_link.title
קואליציה מנופחת, אופוזיציה מתפוררת וחוק נפיץ אחד: חברי הכנסת חוזרים מפגרה

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר שלושה חודשים ארוכים, היום ייפתח כנס החורף של הכנסת - כשעננת העברת התקציב מרחפת מעל ראשי הקואליציה. על הפרק: חוק הפטור מגיוס והאולטימטום של המפלגות החרדיות, חוסר היכולת של האופוזיציה המפולגת להקשות על הממשלה, וגם - הצעות חוק פרטיות ברוח המהפכה המשפטית

# data[].attributes.headline
בדצמבר אשתקד הצביעו אז

# data[].attributes.body
בדצמבר אשתקד הצביעו אזרחי צ'ילה במשאל עם על כינון חוקה חדשה. החוקה החדשה נדחתה ברוב של 55.76% קולות. אם הייתה מאושרת, הייתה החוקה החדשה מחליפה את זו שנוסחה ב1980 בימי שלטונו של הדיקטטור אוגוסטו פינושה

# data[].attributes.attachment_link.title
בצ’ילה מצביעים היום על חוקה חדשה; פעילים מזהירים: ”החוקה מסוכנת לנשים”

# data[].attributes.headline
באפגניסטן נחקקו בספטמב

# data[].attributes.body
באפגניסטן נחקקו בספטמבר האחרון חוקים נוספים המקשים על נשים לחיות במדינה ולהתנהל במרחב הציבורי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאורך שלוש שנים הפך השלטון באפגניסטן לחשוך והמדכא ביותר בעולם נשים ונערות * קובץ חוקים חדש שנכנס לתוקף מביא את חירות וזכויות הנשים במדינה לשפל חסר תקדים * גם האכיפה האלימה התחזקה משמעותית, ונשים רבות מאבדות את מעט התקווה שעוד נותרה, ומאשימות גם את המערב: "פרק חשוך בהיסטוריה"

N12

כוחות הטליבאן באפגניסטן בציון שלוש שנים לעלייתם לשלטון

מעמדן של נשים באפגניסטן ממשיך להישחק ולהגיע לרמות חדשות של שפל, גם אחרי יותר משלוש שנים מאז שארגון הטליבאן עלה לשלטון במדינה. בחודש האחרון אושרו במדינה החשוכה והמסוגרת שורה של חוקים חדשים, המצרים עוד יותר את זכויותיהן המעטות של נשים במרחב הציבורי באפגניסטן, ומגדילות את הסכנה על חייהן וחירותן.

הקוד הדתי החדש שהוחל באפגניסטן בחודש האחרון אוסר על נשים להרים את הקול שלהן במרחב הציבורי. בנוסף, נאסר על נשים לדקלם את הקוראן בפומבי, וגם אוסר עליהן להסתכל על גברים שאינם בני זוגן או קרובי משפחתן. זהו שלב נוסף במסכת המכות הקשה שמטיל הטליבאן על זכויות הנשים במדינה בשנים האחרונות.

נשים אפגניות שונות סיפרו בעילום שם לוושינגטון פוסט כי קובץ החוקים החדש שהוכנס לתוקף מהווה מכה קשה ומשמעותית על חייהן במדינה, ומלווה בהגברה מהותית באכיפת החוקים החדשים וגם אלו שהיו קיימים עוד לפני כן. בבירה קאבול נרשמת פעילות ענפה וחסרת תקדים של משטרת הצניעות מטעם הטליבאן. דווח כי עד לאחרונה הגלימות הלבנות של אנשי משטרת הצניעות היו מחזה נדיר בקאבול, אולם מאז חודש אוגוסט הן מופיעות באופן תדיר וסדור.

כוחות משטרה וביטחון מגבירים לאחרונה את פעילותם ופשיטותיהם, בין השאר על תחנות אוטובוס ומתחמים מסחריים - בחיפוש אחר נשים המפירות את קוד הלבוש המחמיר, או פשוט צוחקות או מדברות בקול רם. בימי שישי מחפשים כוחות הביטחון אחר נשים במרחב הציבורי ומפזרים אותן בכוח ובאיומים לבתיהן, בטענה שנוכחותן מפריעה לגברים, בעיקר בעלי חנויות ועסקים, להגיע לתפילה במסגד.

נשים במרחב הציבורי באפגניסטן | צילום: רויטרס

עם תחילת שלטון הטליבאן פורסמו איסורים מחמירים על תחום החינוך לנערות ולנשים. נאסר על נערות ללמוד בבית הספר מכיתה ו' ומעלה, ונאסר על נשים ללמוד באוניברסיטאות ובמוסדות השכלה גבוהה. דיווחים ופרסומים שונים במערב בשנים האחרונות חשפו מרכזים מחתרתיים ללימוד נשים בחשאי, בניסיון לעקוף את האיסורים החמורים ולאפשר לילדות, נערות ונשים לזכות בחינוך מינימלי. למרות זאת, לאחרונה החלה משטרת הצניעות לפשוט על מרכזים מחתרתיים כאלה, וגם פרסמה אזהרה למורים גברים שפועלים בהם - וכעת מסתמן שמשפחות רבות של ילדות ונערות פשוט חוששות לאפשר להן לצאת מהבית.

"עד לפני שלושה שבועות עדיין קיוויתי שהטליבאן אולי יסיר את ההגבלות על חינוך נערות", אמרה לוושינגטון פוסט מינה, תושבת קאבול בשנות ה-20 לחייה שמובילה מרכזים מחתרתיים ללימוד נערות. "אבל, ברגע שהם פרסמו את קובץ החוקים החדש שלהם - איבדתי את כל התקוות". אישה נוספת, בת 48, שעוד זוכרת את ההגבלות הקשות של הטליבאן בתקופת שלטונם הראשונה בשנות ה-90, אומרת: "כל המדינה הפכה לבית קברות לחלומותיהן של נשים".

"יש שני זרמים בתוך הטליבאן", אמרה סג'יעה, סטודנטית לשעבר בת 24. "קבוצה אחת עשתה רושם של מתונה יותר ונכונה לכופף את החוקים. אבל כעת, עם ההגבלות והחוקים החדשים, נראה שהם כשלו במשימתן. לא נותרה תקווה".

צילום: רויטרס

נשים רבות חוזרות ומדגישות כי אין בקוראן שום איסור על נשים לזכות בחינוך, ובקוראן מדובר על הרבה פחות חוקים והגבלות על נשים, למשל בתחום הלבוש, כפי שמטיל הטליבאן. רבות מציינות כי היד הקשה של הטליבאן כלפי נשים אינה מהווה נחלתם של גברים בלבד, ולא מעט נשים עובדות בשירות משטרת הצניעות, ולא מעט פעמים גם נוהגות באלימות קשה יותר מזו שנוהגים בה הגברים.

חלק מהנשים מאשימות את העולם שבחוץ בכך שזכויותיהן נפגעו ונעלמו. "השתיקה של העולם במהלך שלוש השנים האחרונות מהווה פרק חשוך בהיסטוריה", אמרה מינה, וצוין כי היא משקפת הלך רוח נרחב ביותר בקרב האזרחיות והאזרחים באפגניסטן. בינתיים, הטליבאן הצליח למצב את עצמו כעובדה מוגמרת מבחינת מדינות העולם, ורוסיה, סין, קטאר, איחוד האמירויות ומדינות חזקות אחרות בהחלט מטפחות את הקשרים עימו.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - אסור לנשים לדבר בקול רם: החוק החדש במדינה החשוכה בעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
לאורך שלוש שנים הפך השלטון באפגניסטן לחשוך והמדכא ביותר בעולם נשים ונערות * קובץ חוקים חדש שנכנס לתוקף מביא את חירות וזכויות הנשים במדינה לשפל חסר תקדים * גם האכיפה האלימה התחזקה משמעותית, ונשים רבות מאבדות את מעט התקווה שעוד נותרה, ומאשימות גם את המערב: "פרק חשוך בהיסטוריה"

# data[].attributes.headline
הרחבת חוק השבות גם על אלמנת בנו או נכדו של יהודי

# data[].attributes.subject
הרחבת חוק השבות גם על אלמנת בנו או נכדו של יהודי

# data[].attributes.body
בתאריך 13/11/2023 הרחיבו שופטי בג״ץ את חוק השבות כך שיחול גם על אלמנת בנו או נכדו של יהודי והיא תוכל לעלות ארצה, גם אם היא ובעלה המנוח אינם יהודים. פסק הדין התקבל בהרכב מורחב של שבעה שופטים, כששלושה מהם (השופטים השמרנים סולברג, וילנר ומינץ) היו בדעת מיעוט ותמכו בדחיית העתירה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ביהמ”ש הרחיב את חוק השבות - רוטמן תקף | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
שופטי בג”ץ החליטו היום על הרחבת החוק ודחיית טענות המדינה כי החוק יחול גם על אלמנת בנו או נכדו של יהודי • יו”ר ועדת חוקה לא אהב את ההחלטה • ”זה לא הזמן להוציא החלטות שנויות במחלוקת, על חודו של קול בנושאי ליבה של זהותה היהודית של המדינה”

# data[].attributes.headline
חוק יסוד הכנסת

# data[].attributes.subject
חוק יסוד הכנסת

# data[].attributes.body
ח"כ אופיר כץ מציע לתקן את חוק יסוד הכנסת כדי להקל על פסילה של מועמדים ורשימות בגין תמיכה בטרור השינויים מכניסים לקריטריון הפסילה גם תמיכה במאבק מזוין של מפגע בודד נגד אזרחים ישראלים בנוסף, לא יהיה צורך באישור של ביהמ"ש העליון לפסילה

# data[].attributes.attachment_link.title
היום: הצבעה על החוק להרחבת עילת פסילת מועמדים לכנסת בגין תמיכה בטרור | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
ח”כ אופיר כץ מציע לתקן את חוק יסוד הכנסת כדי להקל על פסילה של מועמדים ורשימות בגין תמיכה בטרור • השינויים מכניסים לקריטריון הפסילה גם תמיכה במאבק מזוין של מפגע בודד נגד אזרחים ישראלים • בנוסף, לא יהיה צורך באישור של ביהמ”ש העליון לפסילה

# data[].attributes.headline
פסילת בית המשפט החוקתי בגרמניה חוקים המאפשרים למשטרה להשתמש בתוכנות מתקדמות טכנולוגית לאיסוף נתונים ועיבוד מידע מחשש לפגיעה מרחיקת לכת בפרטיות (פברואר 2023)

# data[].attributes.subject
פסילת בית המשפט החוקתי בגרמניה חוקים המאפשרים למשטרה להשתמש בתוכנות מתקדמות טכנולוגית לאיסוף נתונים ועיבוד מידע מחשש לפגיעה מרחיקת לכת בפרטיות (פברואר 2023)

# data[].attributes.headline
מהפכה משפטית במקסיקו סיטי

# data[].attributes.subject
מהפכה משפטית במקסיקו סיטי

# data[].attributes.body
ב15/9/2024 המהפכה המשפטית במקסיקו סיטי נכנסה לתוקף. המשמעות- הממשלה קבעה כי השופטים ייבחרו על ידי הציבור באופן דמוקרטי ויהיו נתונים לפיקוח הדוק. מהפכה זו הביאה למחלוקת בין האזרחים ואף הובילה ולהתפטרות 8 מתוך 11 שופטים. תומכיה סבורים שהמהפכה תגביר את אמון הציבור במערכת המשפט ותצמצם למינימום את השחיתות בקרב הרשות השופטת. לעומתם, מתנגדים של החקיקה טוענים כי היא תצמצם מאוד את עצמאות בית המשפט ותהפוך את השופטים והחלטותיהם לתלויים בדעת הקהל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שמונה מתוך 11 שופטי בית המשפט העליון במקסיקו סיטי הודיעו על התפטרותם - כחודש וחצי לאחר שהמהפכה המשפטית נכנסה לתוקף * הממשלה קבעה: השופטים ייבחרו על ידי הציבור ויהיו נתונים לפיקוח הדוק * החוק החדש קובע: לא ניתן יהיה לשנות את חוקי המהפכה המשפטית

אסף רוזנצוייג | N12

צילום: Reuters

מקסיקו סוערת בעקבות ההודעה אתמול (בין רביעי לחמישי) על התפטרותם של רוב שופטי בית המשפט העליון. הצעד מגיע עם כניסתה לתוקף לפני כחודש וחצי של המהפכה המשפטית במדינה, שצפויה לערער באופן חסר תקדים את עצמאות בית המשפט ולהביא לשליטה בו של מפלגת השלטון.

שמונה מתוך 11 שופטי בית המשפט העליון במקסיקו סיטי הודיעו הלילה על החלטתם לסיים את תפקידם בחודשים הקרובים. המהפכה המשפטית במקסיקו, בהובלת מפלגת השלטון של הנשיאה קלאודיה שיינבאום וקודמה בתפקיד מנואל לופז אוברדור, קובעת כי כל השופטים במדינה ייבחרו בבחירות דמוקרטיות על ידי האזרחים, ויהיו נתונים כל העת לפיקוח של ועדה שתורכב אף היא מנציגים נבחרים.

בית המשפט העליון במקסיקו | צילום: רויטרס

כל השופטים שהתפטרו הדגישו כי לא יהיו מוכנים להשתתף בבחירות למשרות השיפוט שייערכו בעוד פחות משנה, וצפויים לסיים את תפקידם עד למועד זה. המהפכה המשפטית במקסיקו נכנסה לתוקף ב-15 בספטמבר. תומכיה טוענים שהעובדה ששופטים ייבחרו על ידי הציבור ויהיו נתונים לפיקוח של ועדה חיצונית נבחרת תגביר את אמון הציבור במערכת המשפט ותצמצם למינימום את השחיתות בקרב הרשות השופטת.

מתנגדיה של החקיקה הדרקונית טוענים כי היא תצמצם מאוד את עצמאות בית המשפט ותהפוך את השופטים והחלטותיהם לתלויים בדעת הקהל. עוד אומרים מבקרי המהפכה המשפטית במקסיקו כי היא תהפוך את השופטים לתלויים מאוד גם בממשלה, ובכך תחזק מאוד את כוחה ושליטתה של מפלגת השלטון "מורנה" - של הנשיא לשעבר אוברדור וממשיכתו, הנשיאה החדשה שיינבאום.

מחאות במקסיקו נגד המהפכה המשפטית | צילום: רויטרס

ממשלת מקסיקו, שמהווה לדעת רבים המשך מדיניות ישיר של הממשלה הקודמת שהתחלפה לפני כחודש, ממשיכה כל העת לחזק ולבצר את המהפכה המשפטית. הלילה אישר בית הנבחרים המקומי, הבית התחתון של הקונגרס במקסיקו סיטי, תיקון חוקתי שקובע בפועל כי לא ניתן יהיה לאשר הצעות חקיקה שפועלות לשנות את חוקי המהפכה המשפטית.

הבחירות הראשונות של השופטים במקסיקו ייערכו ביוני 2025 ועשרות אלפי מועמדים לשיפוט יתמודדו על כמחצית ממשרות השופטים במדינה. בשנת 2027 צפויות להיערך בחירות נוספות, שבהן יתמודדו עשרות אלפי מועמדים נוספים על המחצית הנוספת של משרות השיפוט במדינה, בכל הערכאות והתחומים השונים.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - המהפכה המשפטית החלה - שופטי בית המשפט העליון התפטרו

# data[].attributes.attachment_link.description
שמונה מתוך 11 שופטי בית המשפט העליון במקסיקו סיטי הודיעו על התפטרותם - כחודש וחצי לאחר שהמהפכה המשפטית נכנסה לתוקף * הממשלה קבעה: השופטים ייבחרו על ידי הציבור ויהיו נתונים לפיקוח הדוק * החוק החדש קובע: לא ניתן יהיה לשנות את חוקי המהפכה המשפטית

# data[].attributes.headline
הכתבה עוסקת בחוות דעתו

# data[].attributes.body
הכתבה עוסקת בחוות דעתו של היועץ המשפטי למשרד האוצר, עו"ד אסי מסינג, המתנגד להצעת חוק המיועדת לשנות את מבחני התמיכה לסבסוד מעונות יום. ההצעה מבקשת להתייחס למצב התעסוקתי או הלימודי של האם בלבד, בניגוד למצב הנוכחי שבו נדרשת בחינת שני ההורים. מסינג טוען שההצעה פוגעת בעקרון השוויון, מעודדת השתמטות מגיוס לצה"ל, ועוקפת את ההשלכות המשפטיות הנובעות מהיעדר חוק גיוס תקף. בנוסף, הוא מציין שהעלות התקציבית של ההצעה עלולה להגיע לכ-300 מיליון שקל בשנה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עו"ד מסינג פרסם חוות דעת לקראת הדיון בהצעת החוק שנחשפה ב-ynet, וקבע כי ההצעה שמתייחסת לתעסוקת הנשים בלבד לא שוויונית ואף מנוגדת לעמדה המקצועית, לפיה יש לעודד דווקא תעסוקה של גברים חרדים. עוד הסביר שההצעה עוקפת את ההשלכות המשפטיות של היעדר חוק הגיוס ועל כן יש להתנגד לה

# data[].attributes.attachment_link.title
יועמ"ש האוצר: חוק המעונות לחרדים שלא מתגייסים פוגע בשוויון ויש להתנגד לו

# data[].attributes.attachment_link.description
עו"ד מסינג פרסם חוות דעת לקראת הדיון בהצעת החוק שנחשפה ב-ynet, וקבע כי ההצעה שמתייחסת לתעסוקת הנשים בלבד לא שוויונית ואף מנוגדת לעמדה המקצועית, לפיה יש לעודד דווקא תעסוקה של גברים חרדים. עוד הסביר שההצעה עוקפת את ההשלכות המשפטיות של היעדר חוק הגיוס ועל כן יש להתנגד לה

# data[].attributes.headline
המאמר עוסק בשאלה האם ב

# data[].attributes.body
המאמר עוסק בשאלה האם ביידן עבר על חוקת ארצות הברית בכך שדרש מרשתות חברתיות למחוק תכנים שמקדמים מידע שקרי הנוגע לחיסוני הקורונה, ובכך פגע בזכות לחופש הביטוי

# data[].attributes.attachment_link.title
Did the Biden administration violate the First Amendment? • Pennsylvania Capital-Star

# data[].attributes.attachment_link.description
federal Judge Terry Doughty, an appointee of former President Donald Trump, ruled that the Biden administration had violated the First Amendment by asking social media sites to delete posts containing false information, including misinformation about COVID-19 vaccines and the 2020 election.

# data[].attributes.headline
המאמר עוסק במתח שבאיזו

# data[].attributes.body
המאמר עוסק במתח שבאיזון בין שמירה על חוקי יסוד ומצב בטחוני (debatable) ובפגיעה בזכויות אדם תחת תקנות חירום בכלל וכשבן גביר השר הממונה בפרט

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מאיר תורג’מן

# data[].attributes.attachment_link.title
″ישנים על הרצפה, בצפיפות לא-אנושית, עם חולדות בתא”: התנאים בבתי הכלא נחשפים

# data[].attributes.attachment_link.description
3,400 אסירים ביטחוניים, רובם מחבלי חמאס, נוספו לבתי הכלא מתחילת המלחמה - ובשב”ס הכריזו על ”מצב חירום כליאתי”, שמשפיע גם על 20% מהאסירים הפליליים. דוח של הסנגוריה הציבורית מתאר: 13 אסירים על תא שירותים, ביטול טיולים בחצר - וחיכוך יתר עם סוהרים בשל הלחץ

# data[].attributes.attachment_link.title
המהפכה עוד כאן: המהלכים שתקדם הקואליציה בניגוד לעמדת מערכת המשפט

# data[].attributes.attachment_link.description
ועדת השרים תאשר היום שינוי שיטת בחירת נציב התלונות על שופטים - שתעבור לכנסת. מחר תדון ועדת החוקה בהעברת הסמכות למנות נציב שירות מדינה לידי רה”מ. היועמ”שית והרשות השופטת נערכות לבלימת המהלכים שיאפשרו לנתניהו ולשריו לשלוט בשירות המדינה - ולקדם הדחת שופטים מטעמים לא ענייניים

# data[].attributes.headline
נציבות שירות המדינה הי

# data[].attributes.body
נציבות שירות המדינה היא יחידה במשרד ראש הממשלה האחראית על ביצוע מדיניות הממשלה בתחומי משאבי האנוש. בראש הנציבות עומד נציב שירות המדינה. בשנה האחרונה התנהל משפט בבג"ץ על הליך מינוי נציב שירות המדינה. החל מ2018 בחירת הנציב מתבצעת על ידי חוות דעת מוועדת מינוים מיוחדת. השנה 2024 שונה תהליך מינוי הנציב על ידי כך שראש הממשלה יבחר אותו בניגוד לעמדת היועצת המשפטית לממשלה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עו\”ד ליהיא כהן-דמבינסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
הדיון בבג”ץ: הממשלה הציעה לשנות את הליך מינוי נציב שירות המדינה

# data[].attributes.headline
התקיים משאל עם באירלנד במהלך יום האישה (בחודש מרץ) בנושא ביטול שתי התייחסויות חוקתיות- התא המשפחתי מושתת על נישואין, והאישה תומכת במדינת אירלנד באמצעות החיים בביתה. התוצאה -אין שינוי. 

# data[].attributes.subject
התקיים משאל עם באירלנד במהלך יום האישה (בחודש מרץ) בנושא ביטול שתי התייחסויות חוקתיות- התא המשפחתי מושתת על נישואין, והאישה תומכת במדינת אירלנד באמצעות החיים בביתה. התוצאה -אין שינוי. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Irish government loses public votes to update ‘sexist’ constitution | CNN

# data[].attributes.attachment_link.description
The Irish government conceded on Saturday that it had likely lost two referenda to change the constitution.

# data[].attributes.attachment_caption
חוק של הכנסת אשר פוגע בעקרון השוויון ומעודד הימנעות מגיוס לצה"ל אינו חוקתי. 

# data[].attributes.headline
בתקופה האחרונה גוברים 

# data[].attributes.body
בתקופה האחרונה גוברים המאמצים לקדם את גיוס החרדים לצה"ל, כאשר מקודמות יוזמות חקיקה שונות, כולל תיקון לחוקי היסוד, שהם המרכיבים את החוקה הבלתי פורמלית של מדינת ישראל. סוגיית גיוס החרדים מעוררת דיון ציבורי נרחב בחברה הישראלית, כאשר במוקד הדיון עומדים שיקולי ביטחון, שוויון בנטל והשתלבות החברה החרדית במעגלי התעסוקה והשירות הצבאי.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הממשלה לבג”ץ: נחוקק חוק לגיוס חרדים עד סיום כנס הקיץ

# data[].attributes.attachment_link.description
הממשלה התחייבה להשלים את החקיקה עד 31 ביולי, זאת לאחר שנתניהו החליט לקדם את החוק שאושר בכנסת הקודמת בניגוד לעמדת בהרב-מיארה. ההצבעה במליאה על רציפות החוק תועלה לפי הממשלה בין 13-10 ליוני

# data[].attributes.headline
הממשלה מתנערת מהחלטות 

# data[].attributes.body
הממשלה מתנערת מהחלטות בג"ץ ומחוות הדעת של היועצת המשפטית לממשלה, היא למעשה מערערת את עקרון שלטון החוק ואת מערכת האיזונים והבלמים החיונית לדמוקרטיה. התנהלות כזו עלולה להוביל למשבר חוקתי, שבו נפגעת היכולת לאכוף את החוק באופן אחיד ונוצר משבר אמון עמוק בין רשויות השלטון ובין הציבור למערכות המדינה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הממשלה מתנערת מהחלטות בג”ץ והיועמ”שית, וישראל בדרך למשבר חוקתי

# data[].attributes.headline
בכתבה מדברים על זה שאו

# data[].attributes.body
בכתבה מדברים על זה שאותה פסקה ששימה את בג״ץ לעילת הסבירות הייתה יכולה גם להצדיק ביטול סעיפים בחוק הלאום אך זה לא נעשה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עו”ד שקיב (שכיב) עלי, شكيب علي، محام

# data[].attributes.attachment_link.title
איפה הייתם בחוק הלאום?

# data[].attributes.attachment_link.description
אותם נימוקים ששימשו את בג”ץ להצדקת החלטתו על עילת הסבירות, יכלו להצדיק גם ביטול סעיפים בחוק הלאום. או שהערבים אינם חלק מהדמוקרטיה?

# data[].attributes.headline
הצעת החוק של רוטמן נגד הרשות הפלסטינית

# data[].attributes.subject
הצעת החוק של רוטמן נגד הרשות הפלסטינית

# data[].attributes.body
יו"ר ועדת החוקה יניח הצעת חוק שמטרתה לשלול את "זכות העמידה" של הרשות הפלסטינית. המשמעות: היא לא תוכל להגיש עתירות לבג"ץ או תביעות לבתי המשפט בישראל.

בדברי ההסבר לתיקון נכתב: "מטרת הצעת החוק היא לתקן עיוות שלפיו גורמים עוינים למדינת ישראל, לרבות כאלה הפועלים במישרין ובאופן מוצהר לפגיעה באזרחיה באמצעות מעשי טרור, נחשבים כבעלי זכות עמידה בבג"ץ בבואם לעתור כנגד מדיניות ממשלת ישראל".

# data[].attributes.headline
סערת חוק הבריאות הממלכתי בדרא”פ

# data[].attributes.subject
סערת חוק הבריאות הממלכתי בדרא”פ

# data[].attributes.body
בשנה שעברה העבירה דרא”פ בפרלמנט את חוק הבריאות הממלכתי National Health Insurance (NHI) ויצרה סערה. על פניו, מדובר בחוק ראוי והכרחי שאמור להעניק גישה לכל אזרחי המדינה לשירותי רפואה מתקדמים.

במודל שדומה לנהוג במדינת ישראל- תשלום מס בריאות חודשי, והענקת שירותים רפואיים במתקנים פרטיים וציבוריים. על פניו- יוזמה נהדרת שזכתה להסכמה רחבה מכל הקשת הפוליטית והמגזר העסקי, בפועל- ביקורת חריפה על אופן יישום התוכנית. ישנן שלוש טענות מרכזיות:

1. אתגרי תשתית ומשאבים: הביקוש גובר על ההיצע

2. אילוצים פיננסיים: מערכת ביטוח בריאות ממלכתית דורשת הקצאת משאבים משמעותית

3. ביטול כיסויים פרטיים: הממשלה צפויה לאסור רכישה של ביטוחים פרטיים ולמעשה כופה עליהם לצרוך שירותי רפואה ציבוריים.

חלק מטענות אלו פוגעות בחוקי יסוד המעוגנים בחוקתה של דרום אפריקה

# data[].attributes.headline
היועמ״בית לשר המשפטים לגבי חוק המעונות: ״לא חוקתי״

# data[].attributes.subject
היועמ״בית לשר המשפטים לגבי חוק המעונות: ״לא חוקתי״

# data[].attributes.body
אנו עדים כאן להתנגשות בין רשויות - המחוקקת והשופטת. היועמ״בית מזהירה כי החוק הנ״ל עומד בסתירה להחלטת בית המשפט העליון, וכן סותר את עקרון השוויון וחוקים נוספים, לרבות חוק הגיוס לצה״ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
היועצת המשפטית לממשלה לשר המשפטים: ”חוק המעונות אינו חוקתי” | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
לטענת גלי בהרב-מיארה, הצעת החוק היא ניסיון לעקוף את סוגיית הגיוס ופגיעה בשוויון, תוך יצירת מנגנון שמעודד הימנעות משירות צבאי • ”יש לקיים את פסיקת ביהמ”ש בדבר חובת הגיוס או לחילופין לחוקק הסדר חקיקתי חדש, שיעמוד באמות המידה המשפטיות הנדרשות”, נכתב בחוות הדעת שהגישה ליריב לוין