# data[].attributes.body
Demensblomsten:

Blomsten fortæller om de fem psykologiske behov, som alle mennesker skal have opfyldt for at trives.

Mennesker, der modtager pleje og omsorg, og som måske har en kognitiv funktionsnedsættelse, f. eks. en demenssygdom, har brug for, at andre hjælper med at opfylde deres psykologiske behov.

# data[].attributes.body
Demensligningen:

For at forstå den enkelte person med demens og vedkommendes adfærd fuldt ud er det vigtig at sætte sig grundigt ind i alle faktorer hos personen. Det er nødvendigt for, at personalet kan yde en individuel pleje.

# data[].attributes.body
Demens kan starte som en depression og skal derfor afklares, hvad der er hvad. Da depression og demens ligner meget og alligevel ikke. Derfor starter man med at behandle de depressive symptomer med terapi og medicin, for dernæst at se om det hjælper på hukommelsen. Hjælper nævnte behandling ikke og hukommelsen bliver værre. Er demens, det næste man behandler.

# data[].attributes.body
Ligheder: initiativ svækket, søvnløshed, manglende appetit, glemsomhed, social svækket og koncentrations besværet.

Forskelle: Demens påvirker andre kognitive funktioner, som sprog og rumlig orientering.

Depression: Er mere på det følelsesmæssige plan og giver symptomer som tristhed, håbløshed og manglende appetit.

# data[].attributes.body
Ift. Tove skal vi have en tålmodig og anerkendende tilgang, med fokus på nedenstående:

Fysiske forandringer:

Smerter

Træthed

Svælgproblem

Urin- og afføringsmønstre

Hudproblemer

Psykiske forandringer:

Humørsvingninger

Angst og uro

Forvirring og desorientering

Hallucinationer

Adfærdsændringer:

Apati

Vandring

Aggression

Social færdigheder:

Kommunikation

Relationer

Dokumentér om Tove ændringer i adfærd, såsom appetit, søvnmønster og social interaktion. Kontakt en sygeplejerske eller læge for en vurdering, hvis det er nødvendigt.

# data[].attributes.body
Tft. Tove har både demens og depression, kræver det en tværfaglig tilgang for at sikre den bedst mulige pleje og støtte. Her er en oversigt over, hvem der bør involveres, og hvordan de kan arbejde med borgeren:

1. Læge / Geriatrisk specialist.

Rolle: Udfører medicinske vurderinger og justerer medicinsk behandling.

Hvordan: Evaluerer borgerens kognitive og mentale tilstand, justerer medicin for at sikre optimal behandling af både demens og depression, og overvåger eventuelle bivirkninger.

2. Psykiater.

Rolle: Diagnosticerer og behandler depression og relaterede psykiatriske symptomer.

Hvordan: Kan ordinere antidepressiva og tilbyde psykiatrisk rådgivning for at hjælpe med at håndtere symptomerne på depression.

3. Social- og sundhedshjælper / Social- og sundhedsassistenter.

Rolle: Yder daglig omsorg og skaber et trygt miljø.

Hvordan: Observerer borgerens adfærd og trivsel, hjælper med daglige aktiviteter og støtter kommunikation og social interaktion.

4. Demenskoordinator

Rolle: Koordinerer indsatsen og støtten til borgere med demens.

Hvordan: Sikrer, at plejeplaner er tilpasset borgerens behov, og at der er god kommunikation mellem pårørende og fagfolk.

5. Fysioterapeut / Ergoterapeut

Rolle: Støtter fysisk og mental sundhed gennem aktiviteter og øvelser.

Hvordan: Tilbyder aktiviteter, der kan styrke funktionsevne og øge livskvalitet, og kan hjælpe med at strukturere daglige rutiner.

6. Psykolog

Rolle: Yder samtaleterapi for at afhjælpe depression og støtte mental trivsel.

Hvordan: Bruger samtale, kognitiv terapi og støttende samtaler til at adressere følelsesmæssige udfordringer.

7. Pårørende

Rolle: Er en vigtig del af støtte og omsorg.

Hvordan: Kan tilbyde følelsesmæssig støtte, deltage i plejeplanlægning og være til stede i borgerens hverdag.

En sådan helhedsorienteret tilgang sikrer, at borgeren får den mest effektive og omsorgsfulde støtte, der tager højde for både demens og depression.

# data[].attributes.body
Ift. Tove skal vi være særlig opmærksom, hvis hun bliver væsentligt mere desorienteret, forvirret, vred, hallucineret, sover mere uroligt eller slet ikke sover. Det kan være tegn på, at hun har udviklet delirium, og har vi den mistanke, skal hun hurtigst muligt undersøges af en læge. Lægen vil have brug for information om blodtryk, puls, temperatur og evt. en urinprøve samt information om, hvor meget væske og mad, hun har indtaget.

# data[].attributes.body
Symptomer på delir og demens kan ligne hinanden. Nedsat opmærksomhed, svækket hukommelse, desorientering, irritabilitet og uro ses ved både demens og delirium. Derfor er det vigtigt at få det udredt med læge som vi har gjort i afsnittet sammenhæng.

Forskellen på delir og demens er:

Demens udvikler sig langsomt over måneder eller år og er en kronisk sygdom. Der med langsom forringelse af kognitive funktioner giver sprogvanskeligheder, hukommelsesproblemer og ændret adfærd, Mens delir kommer hurtigt over timer eller dage, som en akut tilstand, ofte udløst af sygdom eller medicin. Symptomerne er forvirring, desorientering, hallucinationer, søvnforstyrrelser og ændret bevidsthedsniveau.

# data[].attributes.body
Ift. Tove er det vigtigt at få afklaret hurtigst muligt med lægen om hun har delir. Derfor bliver hun observeret som i nedenstående:

Vær opmærksom på pludselige ændringer: En pludselig ændring i hendes adfærd eller mentale tilstand kan være et tegn på delir.

Følg med i søvnmønsteret: Noter, om hun sover mere eller mindre end normalt, og om søvnen er urolig.

Observere samtaler: Lyt til, om hun har svært ved at følge samtaler eller giver ulogiske svar.

Vær opmærksom på fysiske symptomer: Feber, infektioner, smerter eller dehydrering kan være tegn på en underliggende årsag til delirium.

Dokumentere om Tove er blevet forvirret, desorienteret og ændret opmærksomhed. Notér eventuelle ændringer i adfærd, søvnmønster og perception. Kontakt en sygeplejerske eller læge for en vurdering, hvis det er nødvendigt.

# data[].attributes.body
Tft. Tove har både demens og delir, er det vigtigt at have et tæt samarbejde mellem forskellige sundhedsprofessionelle og pårørende for at sikre den bedste omsorg og behandling. Her er en oversigt over, hvem der bør indgå i samarbejdet og hvordan:

1. Læger (geriatere, psykiatere og praktiserende læger)

Rolle: Diagnosticere og vurdere årsager til delir samt justere medicinering og behandle udløsende faktorer.

Hvordan: Løbende vurderinger og opfølgninger for at tilpasse behandlingsplaner og sikre korrekt medicinsk behandling.

2. Sygeplejersker

Rolle: Overvåge borgerens tilstand, administrere medicin og observere for ændringer i adfærd og kognition.

Hvordan: Arbejde tæt sammen med læger og det øvrige personale for at implementere plejeplaner og rapportere ændringer.

3. Social- og sundhedsassistenter/ socila- og sundhedshjælper.

Rolle: Daglig pleje og støtte til borgeren med fokus på tryghed, struktur og genkendelighed.

Hvordan: Være opmærksomme på ændringer i borgerens tilstand og kommunikere disse til det øvrige team.

4. Ergoterapeuter og fysioterapeuter

Rolle: Sikre fysisk aktivitet og hjælpe med tiltag, der fremmer mobilitet og funktionsevne.

Hvordan: Tilpasse aktiviteter, der kan stimulere og styrke borgerens kognitive og fysiske funktioner.

5. Pårørende

Rolle: Give vigtige oplysninger om borgerens vaner, præferencer og tidligere funktionsniveau, samt bidrage med følelsesmæssig støtte.

Hvordan: Indgå i planlægningen af plejen og være en del af beslutningsprocesserne omkring borgerens omsorg.

6. Demenskoordinatorer

Rolle: Sikre koordination af pleje og støtte mellem forskellige aktører og formidle viden om demens og delir.

Hvordan: Samarbejde med hele teamet for at sikre, at der er en holistisk tilgang til borgerens pleje.

7. Psykologer

Rolle: Støtte borgeren og de pårørende med at håndtere de psykiske udfordringer, der kan følge med demens og delir.

Hvordan: Tilbyde samtaler og terapiforløb, der kan reducere angst og uro.

Effektivt samarbejde mellem disse parter sikrer, at borgeren får en helhedsorienteret pleje, der mindsker risikoen for yderligere komplikationer og fremmer livskvaliteten.

# data[].attributes.body
Vi kan anvende teori til at støtte borgere med demens, delir og depression ved at bruge den biopsykosociale model, der ser på biologiske, psykologiske og sociale faktorer. Kognitiv adfærdsteori kan bruges til at håndtere negative tanker, mens teorien om stress og mestring hjælper med at skabe et trygt miljø. Tilknytningsteori understøtter relationer, og Eriksons udviklingsteori hjælper med at håndtere livets afslutning. For demensbrugere kan neurokognitiv teori tilpasses for at forstå hjernens ændringer. Samlet giver dette en helhedsorienteret tilgang til pleje og behandling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Videnscenter for værdig ældrepleje har produceret tre film om sansestimuli, der har fokus på beroligende sansestimulering via berøring i plejesituationer og ved daglige aktiviteter. Foruden filmene har Videnscenter for værdig ældrepleje også produceret materiale, som kan bruges på fx temamøder på arbejdspladser, der ønsker at arbejde mere målrettet med sansestimulering.

# data[].attributes.attachment_link.description
Holstebro vil være en demensvenlig kommune, hvor en forbedret plejeindsats i de rette fysiske rammer skal være med til at give borgere med en demenssygdom eller demenslignende symptomer et trygt liv