# data[].attributes.headline
План-конспект уроку

# data[].attributes.subject
План-конспект уроку

# data[].attributes.body
1. Організаційний момент та вступ до уроку

Вчитель: «Сьогодні ми ознайомимося з поемою Джона Кітса «Про коника та цвіркуна», яка оспівує природу та її вічну живучість. Вірш показує, як природа продовжує співати навіть тоді, коли здається, що всі інші голоси замовкли. Ми розглянемо цю поему за допомогою методів створення інтелектуальних карт та використання сервісів штучного інтелекту».

2. Читання та обговорення вірша

Учні читають поему вголос, обговорюють основні ідеї та символи.

Вчитель: «Як ви думаєте, чому Кітс обрав саме коника і цвіркуна як символи природи? Як природа продовжує свій шлях, незважаючи на сезонні зміни?»

3. Використання майндмеппінгу для аналізу поеми

Мета: Використати майндмепінг, щоб допомогти учням візуально організувати основні ідеї, образи та символи, що використовуються в поемі, а також краще зрозуміти зв’язки між ними.

Завдання для учнів:

Крок 1: Обрати інструмент для створення майндмепів, наприклад, MindMeister,

Крок 2: Створити майндмеп, що міститиме такі гілки:

Тема поеми (вечір, природа, гармонія).

Символи та образи (коник, цвіркун).

Настрої та почуття (спокій, вічність, гармонія).

Зв’язок між природою і часом року.

Крок 3: Додати до кожної гілки ключові цитати з поеми, які підтверджують розкриття теми.

Приклад коментаря вчителя:

Вчитель: «Пам’ятайте, що майндмеппінг допомагає нам бачити вірш у цілому, зв’язуючи ідеї та образи. Що б ви додали до гілки, яка описує настрій вірша? Чому Кітс вибрав саме цих представників природи?»

4. Використання штучного інтелекту для розширення аналізу

Завдання:

Учні використовують інструмент штучного інтелекту, допомоги в розробці інтерпретації або пошуку додаткових контекстних відомостей.

Крок 1: Учасники можуть поставити інструменту AI питання про символіку або тематику вірша. Наприклад:

«Чому Джон Кітс використовує образи коника і цвіркуна для зображення природи?»

«Як природа втілює ідею вічності та краси у поезії Кітса?»

Крок 2: Учні порівнюють відповіді AI з власними інтерпретаціями та додають нові ідеї до майндмепів.

Приклад репліки вчителя:

Вчитель: «Використання штучного інтелекту дає нам можливість побачити інший погляд на вірш. Проаналізуйте отримані відповіді: що нового ви дізналися про цей твір? Як би ви переформулювали відповіді AI своїми словами?»

5. Групова робота та презентація майндмепів

Учні об’єднуються в малі групи, обговорюють свої майндмепи та порівнюють інтерпретації.

Кожна група презентує свій майндмеп, пояснюючи символіку та особисті інсайти, отримані під час роботи.

Вчитель: «Що нового ви відкрили для себе, працюючи в групах? Які ідеї ви розкрили, які можливо, не побачили б індивідуально?»

6. Підсумок уроку та рефлексія

Вчитель: «Сьогодні ми з вами поринули у світ поетичного бачення природи Джона Кітса. Як майндмепінг та використання штучного інтелекту допомогли вам краще зрозуміти вірш? Які нові ідеї вам вдалося побачити в тексті?»

# data[].attributes.body
Мета: Використати майндмепінг, щоб допомогти учням візуально організувати основні ідеї, образи та символи, що використовуються в поемі, а також краще зрозуміти зв’язки між ними.

Завдання для учнів:

Крок 1: Обрати інструмент для створення майндмепів, наприклад, MindMeister,

Крок 2: Створити майндмеп, що міститиме такі гілки:

Тема поеми (вечір, природа, гармонія).

Символи та образи (коник, цвіркун).

Настрої та почуття (спокій, вічність, гармонія).

Зв’язок між природою і часом року.

Крок 3: Додати до кожної гілки ключові цитати з поеми, які підтверджують розкриття теми.

# data[].attributes.attachment_link.description
“When one door of happiness closes, another opens; but often we look so long at the closed door that we do not see the one which has been opened for us.”

# data[].attributes.headline
Аналіз  твору із застосуванням текстуального, контекстуального та інтертекстуального методів.

# data[].attributes.subject
Аналіз  твору із застосуванням текстуального, контекстуального та інтертекстуального методів.

# data[].attributes.body
1. Текстуальний метод

Текстуальний метод фокусується на аналізі самого тексту, його структури, стилю, лексики, образів та символів.

Аналіз символів: Головними образами є коник та цвіркун, які символізують вічну музику природи. Коник — символ літа, активності, сонця, тоді як цвіркун символізує спокій, тихі зимові вечори. Ці образи об’єднують протилежні сезони, показуючи, що природа завжди знаходить спосіб продовжити свій плин.

Аналіз форми та стилю: Вірш написаний у формі сонету, що додає йому класичної урочистості. Вибір короткої форми дозволяє автору передати важливу думку лаконічно. Використання паралелізму та повторень підкреслює циклічність життя природи.

Ритм і звук: Кітс створює відчуття гармонії за допомогою легких рим і м’яких звуків, що відображає спокій природи. Таке звучання підсилює загальну атмосферу невидимої, але живої природи, яка вічно існує у світі.

2. Контекстуальний метод

Контекстуальний аналіз передбачає дослідження вірша у зв’язку з епохою, обставинами життя автора та його філософськими поглядами.

Історичний та культурний контекст: Джон Кітс жив у романтичну епоху, коли природа розглядалася як джерело натхнення та краси. Романтики бачили у природі духовну сутність, яка може загоювати рани людської душі. Вірш відображає ідею нескінченного відродження природи, що було характерно для романтизму.

Особистий контекст: Кітс створив цей твір у період свого життя, коли шукав спокою у природі, намагаючись знайти сенс у неминучості часу та змін. Природа для нього стала прихистком, і образи коника та цвіркуна відображають його власне прагнення до спокою й гармонії.

Філософський контекст: У вірші звучить ідея пантеїзму, віри у божественність природи. Образи коника і цвіркуна символізують постійну присутність цієї божественної сили, навіть коли змінюються пори року.

3. Інтертекстуальний метод

Інтертекстуальний метод дозволяє побачити зв'язки вірша з іншими літературними творами, розкриваючи нові смисли через порівняння.

Порівняння з іншими творами Кітса: У багатьох його творах, як-от «Ода солов’ю» чи «Ода до осені», природа грає важливу роль як місце вічного спокою. Вірш «Про коника та цвіркуна» розвиває цю тему, додаючи ідею круговороту природи, яка завжди знаходить спосіб звучати, навіть коли все здається мертвим.

Зв’язок з творами інших поетів-романтиків: Подібно до Вільяма Вордсворта, Кітс розглядає природу як джерело натхнення та просвітлення. Вірш також перегукується з творчістю Персі Біші Шеллі, зокрема з його «Ода вітру», де природа має власний голос і волю.

Міфологічний інтертекст: Образ коника та цвіркуна також може мати зв'язок із міфологічними віруваннями про зв’язок комах з природними циклами. У стародавніх культурах ці комахи символізували родючість та відродження, що добре поєднується з темою Кітса про вічне звучання природи.