# data[].attributes.body
Eugen Bleufer var en Schweizisk Psykiater Der først introduceret begrebet skizofreni.
i 1900´erne blev det dengang betragtet som en dement sygedom i forhold til måde man tænkte på og løse problemer på.
Eugen Bleufer opfandt de 4 Aér som indgå i skizofreni.
Alogi = mangel på logik, ufornuftig, urimlig
Autisme
Affektiv afstumpning
Ambivalent, modsatrettede tanker, holdninger og følelser

# data[].attributes.body
En psykisk lidelse, hvor der er en overproduktion af neurotransmitterstoffet dopamin (signalstof i hjernen)
dopamin bringer impulser fra en nervecelle til en anden.
overproduktion af dopamin kommer der alt for mange impulser

Hos mennesker som ikke har skizofreni, sker der følgende.
Dopaminniveauet i hjernen bliver ex. frigjort hvis vi griner, eller er stolt af noget vi har lavet, eller vi hørt musik der gør os glade.

# data[].attributes.body
Årsagen til skizofreni, kan være en kombination af noget arv – hvis begge forældre har skizofreni, er risikoen for at udvikle sygdommen være 45%. hvis det derimod kun er den ene af forældrene der har skizofreni, er der kun 12% chance for at udvikle sygdommen. Hvis man er barnebarn til en med skizofreni, er der 4% for at udvikle sygdommen.

Uheldige faktorer i fosterlivet (inden man bliver født) eller ved fødslen spiller også ind.

De uheldige faktorer kan være ændringer i miljøet (familie osv.) – årsagen er også, hvis en person har været igennem en meget stressende og belastende tid. Misbrug af hash og andre stoffer kan også være årsagen.

Når man drikker alkohol, tager amfetamin, sedativ (et beroligende lægemiddel, skizofreni kan være en bivirkning.), hallucinogener (en særlig type rusmiddel.), man kan også godt få det ved rygning af smøger.

# data[].attributes.body
Når man er skizofren kan virkeligheden og fantasi smelte sammen og man har svært ved at skælde mellem virkeligheden og hvad der sker oppe i hovedet.
Når man er skizofren kan man hører stemmer og se ting der ikke er der,

Når man har udviklet skizofreni, kan man miste sociale evner, som man tidligere havde. Man bliver mere indadvendt og dårligere til at være sammen med andre. Typisk udvikler symptomerne sig over flere år. Og hen ad vejen kommer nye symptomer til som hallucinationer, vrangforestillinger og man får sværere ved at udtrykke sig. Men sygdommen kan også udvikle sig pludseligt.

Andre symptomer:

-Tankeforstyrrelser, tankemylder og forstyrret sprog.

-Uro og problemer med at sove.

-Depression og angst.

-Problemer med at sortere i sanseindtryk og fx sortere baggrundsstøj fra.

-Forandringer i følelseslivet.

-Nedsat evne til at huske og koncentrere sig og til at danne         overblik.

-Manglende erkendelse af egen sygdom.

# data[].attributes.body
Ofte bliver en patient med skizofreni behandlet med antipsykostisk medicin. Det kan enten være som piller, men også som depot injektion. Patienter med skizofreni har ingen sygdomserkendelse og derfor kan det være svært at lykkes med oral medicin, da de kan snyde med pillerne. Det metode som fleste skizofreni patienter ofte profitere bedst af er depot medicin ved injektion - Elektrochok kan i nogen tilfælde give den skizofrene patient lindring (i forhold til deres psykotiske tanker).

i praksis bruger man også forskellige redskaber til at inddrage familien, da det er meget kompleks at være pårørende til et familiemedlem med skizofreni.
Man bruger det der hedder familie interventation, hvor man klæder pårørende på til kunne rumme et familiemedlem med skizofreni. Det gøres igennem samtaler, hvis den skizofrene patient er i bedring og kan samarbejde.

Neurokognitiv træning, hvor man træner specifikke kognitive funktioner, såsom opmærksomhed, mentalt tempo og hukommelse og svækket sprog.

Social kognitiv træning, handler om det verbale og det nonverbale.
Nonverbale handler om øjenkontakt, ansigtsudtryk, kropsholdning, hvor man placere sig når man er sammen med andre.
afstand mellem 2 mennesker

Verbale handler om tonefald, lydstyrke, tydlighed, talehastighed, om man formår at sige de rigtig ting på det korrekte tidspunkt.

kognitiv adfærdsterapi, bruges til at behandle forskellige former for afhængighed, det kan ex. være ludomani, stor trang til alkohol eller er stofmisbruger. formålet er at hjælpe patienten til at ændre tankemønster og adfærdsmønster som bidrager til afhængigheden og udvikle alternative løsninger.

# data[].attributes.body
Der er ca. 20.000 dansker der er diagnosticeret med skizofreni.

Skizofreni er en svær psykisk lidelse som kan gøre hverdagen meget vanskelig og have konsekvenser for livskvaliteten. De unge kan udvise tegn på kraftig nedsat funktionsevne og kan ikke passe sint arbejde/familie liv og har svært ved at passe på dem selv. En patient med skizofreni lever i gennemsnit 15 -20 år kortere end en patient uden skizofreni.

- Hvis en person med skizofreni er velbehandlet kan de godt have en god livskvalitet med arbejde og sociale forhold.

# data[].attributes.body
Det har været rigtig svært at finde noget som skizofrene kan bruge som hjælpemiddel, for at gøre deres hverdag nemmere.
Jeg er støt på app´en moodkick.
Det er en app som hentes på telefonen.
Den hjælper med at nedbryde fx. dårlige vaner, ændre destruktive adfærdsmønster, opbygge selvtillid ved at støtte med it-teknologien på patientens smartphone.
Moodkick hjælper patienten på patientens egne præmisser og i specifikke situationer der er relevant for borgeren.
Moodkick kan hjælpe med at samarbejde imellem patienten og pårørende og læge systemet, for på den måde at flytte alle de gode og opbyggende ressourcer i patientens liv og hjælpe patienten med at overkomme patientens sårbarhed.

# data[].attributes.body
Man kan som pårørende gøre en afgørende forskel for en person med skizofreni.

Man kan give en vigtig følelsesmæssig og social støtte – hvis man har overskuddet til det, kan man indgå som støttende netværk for personen, det kan anbefales. Ikke alle har kræfterne til at finde den balance der skal til.

Man har som pårørende pligt til at få fat i lægehjælp, hvis personen med skizofreni ikke selv kan.

Det en pårørende kan gøre for at hjælpe, er fx at opsøge viden, så man har mere viden og kan hjælpe på den rigtige måde. Man skal også huske at accepterer, at man ikke altid har overskud til at hjælpe. Man skal huske som pårørende at holde øje med tegn på tilbage fald og aftale med personen med skizofreni, at man må ringe til behandleren.

# data[].attributes.body
Kilde

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jannik og Louise er kærester, har begge skizofreni og drømmer om at stifte en familie.

Selvom Jannik og Louise begge søger at nå så tæt på det normale som muligt, kæmper de begge med hver sin skizofreni-diagnose.

De to mødte hinanden i et behandlingsforløb for personer, der har skizofreni, og de har været et par lige siden.

Hvad er skizofreni?

Skizofreni er en sindssygdom, hvor personen blandt andet mister evnen til at skelne mellem sig selv og personens omgivelser.

Sygdommen viser sig ofte, når man er mellem 15 og 30 år. I Danmark lever cirka 40.000 med skizofreni, og sygdommen kan optræde forskelligt fra person til person, ligesom der er forskellige former for skizofreni.

Personer med skizofreni kan for eksempel opleve at høre stemmer, der enten taler til en eller om en, eller man kan have en oplevelse af at se ting, der ikke er der. Paranoid skizofreni domineres af hallucinationer og vrangforestillinger.

Skizofreni behandles med medicin og psykologisk behandling. Flere end hver femte med skizofreni kan faktisk blive fri for sygdommen med tiden.
Kilde: sundhed.dk og Psykiatrifonden

Louises diagnose havde fået hende frem til den konklusion, at hun ikke skulle have børn, men der fik Jannik hende på andre tanker.

Men hvordan er det at leve i et forhold med en psykisk sygdom som fast følgesvend?

Her får du Jannik og Louises historie. Fortalt med deres egne ord.

Louise Hansen, 29 år: 'Jeg mærker og ser ting, der ikke er der'

Jeg har paranoid skizofreni. Det lyder meget voldsomt, når jeg siger det, men det føles slet ikke så voldsomt.

Folk passer mere på mig, men jeg har også fået meget respekt for, at jeg står op hver dag. At jeg kæmper videre, og jeg ikke har taget mit eget liv for længe siden for at sige det lige ud.

Der er ikke nogen af os, der kan køre på 100 procent hele tiden. Omvendt er det sådan, at hvis der er noget, jeg har sat mig for, at jeg skal, er det det, jeg skal. For eksempel vil jeg gerne kunne ride tre gange om ugen.

Ridning er en indikator for, hvor godt jeg har det. Desto mere jeg rider, desto bedre har jeg det.

Jeg har faste dage, hvor jeg tager ud og rider min hest. Det er mit fristed. Det er der, jeg føler mig allermest normal, til stede og i live. Det er, når jeg sidder på den hest, og der er jeg lige så god som alle andre.

Min sygdom betyder ikke noget derude. Når man rider, er man meget i kroppen og ikke særlig meget i hovedet. Du er nødt til at fokusere på, hvad du gør med din krop, og så er der ikke plads til de tanker, der ellers fylder rigtig meget.

Da jeg var teenager, begyndte jeg at få det svært. Det faldt mig meget unaturligt at være sammen med andre mennesker. Jeg kunne ikke følge med i samtalerne, fordi det hele kørte rundt i hovedet på mig. Jeg kunne ikke være til stede i det sociale.

Min første diagnose fik jeg, da jeg var 20 år. Hvis jeg kommer ud i stressede situationer, bliver jeg psykotisk. Jeg begynder at mærke og se ting, der ikke er der. Jeg kan en, måske to ting ad gangen. Jeg skal sove en lur på et eller andet tidspunkt hver dag, for ellers kommer jeg ikke igennem dagen.

Når man er syg, er det hele bare nederen, og når man har det godt, vil man gerne være så normal som muligt, men det kan jeg bare ikke rigtig.

Både Jannik og jeg har dage, hvor der ikke er noget, der hænger sammen. Hvor jeg er psykotisk eller sover hele dagen. Jannik har hele dage, hvor han er trist og ked af det og ingen gejst har.

Louise: Vores mål er, at vi godt kan få vores egen familie, selvom vi har de her udfordringer. Det skal ikke være nogen hindring for, at vi kan få et så normalt liv som muligt.

Jannik: Men det giver også nogle delmål, som at du får færre indlæggelser og ikke bliver psykotisk.

Louise: Vi har jo de samme mål som alle andre mennesker. Vi har bare en lidt hårdere vej derhen end andre. Jeg håber, jeg ikke får flere psykotiske udbrud. Det kunne være rart at slippe for det.

Er der noget særligt ved parforholdet, når begge har en psykisk sygdom?

Jannik: Det kan godt være rigtig udfordrende nogle gange.

Louise: Det kan være rigtig svært.

Jannik: Nu har Louise kontakt til psykiatrien, og der taler vi meget om at skelne mellem at være kærester og vores sygepasser. Det er rigtig vigtigt at finde en grænse.

Louise: Hvis jeg bliver psykotisk, er det ikke Jannik, der skal passe på mig. Det er nogle professionelle, der skal det. Han skal være min kæreste og ikke min sygepasser. Den grænse skal vi holde ret stramt.

Er det godt, at I begge to har en psykisk sygdom i forholdet?

Louise: Der er mere forståelse for det at have en dårlig dag. Man skal ikke forklare, hvad det indebærer. Man har bare en dårlig dag, og så bliver det bedre i morgen, og mere lægger vi ikke i det.

Jannik, 31 år: 'Louise har personlighedstræk, jeg misunder'

I min familie har vi har altid lidt joket med, at jeg har været meget doven. Da min diagnose skulle stilles talte jeg med min læge og psykiater om, at jeg altid har været meget træt og har haft svært ved at finde energi.

Lige nu har jeg simpel skizofreni, som jeg fik for omkring tre år siden. Hvis jeg ikke kommer ordentlig i gang med dagen om morgenen, kommer jeg aldrig rigtig i gang, men det er som om, at det forsvinder lidt, når Louise har brug for min støtte.

Hvad er simpel skizofreni?

Hvis du har simpel skizofreni, har du ikke vrangforestillinger, og du bliver heller ikke psykotisk.

Symptomerne på simpel skizofreni er især en svigtende evne til at klare omgivelsernes krav og forventninger til én.

Simpel skizofreni er en sjælden form for skizofreni, og hvis diagnosen skal stilles, skal symptomerne have været til stede i mindst et år - uden at der på noget tidspunkt har været psykotiske symptomer som eksempelvis hallucinationer eller vrangforestillinger.
Kilde: Psykitatrifonden

Det svære ved at være i et forhold, når man er psykisk syg, er de udfordringer, der kommer, når den ene har en dårlig periode.

Louise har en tendens til at gøre skade på sig selv, slå sig selv i hovedet, når hendes hoved ikke rigtig fungerer, og derfor bliver hun nogle gange indlagt.

Vi havde nogle feriedage sammen, hvor vi blev revet lidt med af stemningen, og hun endte derfor med at blive psykotisk og reagerede meget udadtil. Hun blev faktisk indlagt på den lukkede.

Louise er indlagt i en uge, og imens bliver Jannik indkaldt til samtale på Hillerød Erhvervsskole.

Jeg har brug for at komme ud og lave noget, for at jeg har det godt. Jeg håber, at jeg ved at blive elektriker kan komme tættere på normalen.

Som elektriker lyder det til, at der er gode muligheder for et job, også selvom jeg skal have det på nedsat tid. Det kan muligvis blive nøglen, der passer godt ind i mit liv.

Jeg er meget bekymret for, at det ikke kan lade sig gøre at tage uddannelsen. At jeg ikke kan slå til, fordi jeg har den her sygdom.

Jeg har følt nogle gange, at intet har givet mening for mig, og at jeg skulle kæmpe for meget for ting, jeg føler var nemme. Som jeg tænkte var nemme, men som jeg stadig ikke kunne håndtere. Den nemmeste måde at komme over det på er ved at tage sit eget liv.

Har du spørgsmål om psykiske sygdomme og lidelser?

Hvis du sidder med spørgsmål om psykiske sygdomme eller psykiske lidelser, sidder læge og vært Peter Qvortrup Geisling klar ved tasterne i TÆT PÅ klokken 21.30 i aften. Du kan stille ham dit spørgsmål allerede nu ved at klikke her.

DR har også fulgt Jannik og Louise i programmet 'Kampen for et bedre liv', som du kan se i aften på DR 1 klokken 21.00 eller allerede nu på DR TV.

Men jeg synes, at uddannelsen virker rigtig spændende, og jeg tror godt, jeg kan klare det. Det er også vigtigt, at jeg føler, at det er noget, jeg kan overkomme.

Det kan godt være lidt svært ikke at føle, at jeg har svigtet Louise lidt, når hun bliver indlagt. Når de ting, vi prøver, ikke virker, er det svært. Der er folk, der er efter hende, folk der vil styre hende eller gøre hende ondt.

Louise: Jeg har bare haft et par gange, hvor jeg føler, jeg har haft folk, der er efter mig og siger, jeg skal gøre ting. Hvis ikke jeg gør det, så kommer de efter mig og gør onde ting ved mig. Det er sådan nogle tanker, jeg får.

Skizofreni gør os ikke til dårlige forældre

Jannik: Jeg vil gerne fri til Louise, fordi hun er dejlig og livsglad og har en masse personlighedstræk, som jeg misunder.

Louise: Jeg vidste godt, at du havde ringen, men så tænkte jeg, at der gik lang tid, før jeg så noget til den igen, men nu skal vi giftes.

Skal to psykiatriske diagnoser stå i vejen for at få børn?

Louise: Nej, det synes jeg ikke. Jeg tror ikke, vi bliver dårlige forældre af den grund. Nu har vi begge to skizofreni, og det er en arvelig lidelse, så vi vil være meget opmærksomme på, om vores barn nu trives og være opmærksomme på de signaler, der kan dukke op.

Hvis du har lyst til at høre og se mere fra Jannik og Louises hverdag, så kan du se programmet 'Kampen for et bedre liv' klokken 21.00 i aften eller allerede nu på DR TV ved at klikke her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Far, mor og skizofreni? 'Vi har de samme mål som alle andre. Vi har bare en lidt længere vej derhen'

# data[].attributes.attachment_link.description
Jannik og Louise er kærester, har begge skizofreni og drømmer om at stifte en familie.

# data[].attributes.body
Vi som SSA skal i samarbejde med familie og psykiater skabe forståelse for, hvor vigtig det er at tillære sig kompetencer og det er med til at skabe motivation og bedre livskvalitet.
Igennem arbejdet med at tillære andre mennesker nye kompetencer, er det vigtig vi kigger på menneskets ressourcer og ikke selve sygdommen - vi skal anerkende patientens udfordringer, men vi skal igennem samtaler og daglig struktur skabe forståelse for hvorfor det vigtig nat kunne selv. Afhængig af hvor relevant patienten er, skal familien inddrages i samtalerne, så familien kan være med til at støtte op om patientens muligheder og arbejde med det i dagligdagen. Det kan være på et helt simpelt plan, med en tavle og et belønningssystem. Vi skal have for øje at familien kan være belastede og føle sig svigtet af systemet, grundet patientens svingene perioder med ex.vrangforstillinger. Her er det vigtigt at familien får meget støtte og får tilegnet sig viden indenfor skizofreni, så de bliver klædt godt på til at kunne håndtere de svingende perioder.
Hvis patienten er relevant og kan indgå i et samarbejde i små doser, og kan lære patienten at blive dus med sin sygdom, så kan man nemmere skabe forståelse for hvorfor det vigtigt at få tillært sig nye kompetencer, så som at kunne indgå i sociale sammenhæng og komme på arbejdtsmarket, skaber det værdi for patienten, da mange kan blive selvforsørgende og "blive brugt til noget" som er indenfor patientens interesse felt.

# data[].attributes.body
Kilde

# data[].attributes.attachment_link.title
Depression vs. Negative Symptoms of Schizophrenia - How To Tell The Difference

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Patienterne på Døgnafsnit 10 er henvist af psykiater, OPUS (den opsøgende behandling af unge med psykosesymptomer), distriktspsykiatri eller akutte sengeafsnit. Patienterne skal være parat til at arbejde med deres sygdom, og de må ikke være afhængig af misbrug under opholdet.

Det er et åbent afsnit, og forløbet består af tre faser, nemlig udredning, den egentlige rehabilitering og udslusning.

Jens Erland Jensen siger, at rehabiliteringen i virkeligheden er cirkulær, for mål justeres løbende sammen med patienten under indtryk af udviklingen. Det kan blandt andet være på grund af ny selvindsigt hos patienten eller opdagelse af hidtil uudnyttede ressourcer hos patienten eller i omgivelserne.

Under rehabiliteringen laver patienten hver uge et skema sammen med en kontaktperson. Skemaet indeholder elementer, der understøtter struktur og øger sociale kompetencer, hvortil kommer fysisk udfoldelse. Ugeskemaet afspejler patientens mål og ønsker. Der er desuden undervisning i sygdomslære, psykosociale færdigheder og angst/selvværd.

Strukturen består af faste rutiner med nattesøvn og dagens tre måltider.

Det sociale øves i dagligdagen og i diverse fælles aktiviteter, heriblandt livsstilsgrupper/madlavning i grupper og fredagshygge. Der tilskyndes og hjælpes til sport, spil, leg, kreativitet og samvær, for gennem disse aktiviteter kan patienterne "opnå en mere umiddelbar og kropslig mere afstemt måde at være til på".

Det fysiske omfatter daglig morgengymnastik og en fælles gåtur om eftermiddagen, som samtidig bliver rutiner. Desuden er der mulighed for blandt andet fitness og boldspil. Filosofien er, at mennesket ikke kun er hjerne, men også krop.

Jens Erland Jensen fortæller, at ergoterapeuten hjælper med at få indpasset aktivitet og rutiner i dagligdagen. Fysioterapeuten afhjælper blandt andet skader og livsstilssygdomme. Socialrådgiveren bistår ikke mindst i overgangen mellem Døgnafsnit 10 og kommunerne. Sygeplejerskerne og sosu-assistenterne får det hele til at hænge sammen. De følger patienterne i disses opture og nedture, øver omstrukturering af tanker og vejleder om deltagelse i fællesskabet.

- Der er en række fagligheder ind over, og det sker i en tæt, løbende koordinering, siger Jens Erland Jensen. Læger og psykologer står ikke alene.

Om psykologers rolle specifikt siger han, at de kan bidrage med meget mere end samtaleterapi og udredning.

- Vi har som psykologer en unik viden om blandt andet ungdomspsykologi, motivation, indlæring, pædagogik og sociale dynamikker, der kan være med til at videreudvikle den rehabiliterende og psykosociale behandling, siger han.

Stor koordinationsopgave

Udslusningen til tilværelsen i egen bolig er indtænkt i hele forløbet på Døgnafsnit 10. Weekendorlov forbereder patienterne til at komme hjem igen. Dagligdagens opgaver skemalægges, så de får rutiner og vaner. For eksempel er det nemmere at støvsuge, hvis det er en rutine, end hvis det er noget, man skal tage sig sammen til.

Inden udskrivelsen koordineres det fremtidige samarbejde omhyggeligt mellem et af regionens behandlingstilbud og et netværk bestående af socialrådgiver, jobcenter, hjemmevejleder, hjemmehjælper samt frivillige organisationer på området. Hensigten er at modvirke, at den opbyggede viden om patienten går tabt.

Her kan psykologer ifølge Jens Erland Jensen også gøre en forskel i forhold til at sikre optimal organisering og kommunikation, så hjælpen tilpasses til, at skizofreni er en meget kompleks sygdom.

Færre genindlæggelser

Om effekten af den helhedsorienterede tilgang siger Jens Erland Jensen, at der kommer positive tilkendegivelser fra tidligere patienter. Men der mangler undersøgelser af effekten af behandlingen.

Derfor forsøger Døgnafsnit 10 at få hjælp til evaluering af den tilgang, som benyttes på Psykiatrisk Center Ballerup. Afsnittet har blandt andet indgået forskningssamarbejde herom med Julie Midtgaard, psykologuddannet professor på Københavns Universitet og forskningsleder på Psykiatrisk Center Glostrup, et andet psykiatrisk center i Region Hovedstadens Psykiatri.

Samme Julie Midtgaard oplyser, at der generelt savnes indsigt om, hvorfor og under hvilke omstændigheder rehabilitering virker. Hun siger, at "rehabilitering kan betegnes som en kompleks intervention, og kun når konteksten medtænkes, og ansatte og brugere involveres, vil det blive tydeligt, hvad de aktive ingredienser er, og disse kan tages med videre".

I mellemtiden udpeger Jens Erland Jensen behovet for genindlæggelse - eller snarere fraværet af et sådant behov - som en omtrentlig målestok for effekten.

- Genindlæggelser, særligt de akutte, er ødelæggende for rehabiliteringen, siger han.

Foreløbig kan Jens Erland Jensen konstatere, at en intern gennemgang af indlæggelsesmønstret på Døgnafsnit 10 i perioden 2014-2019 tyder på en markant nedgang i antallet af genindlæggelser pr. år - og stort set ingen genindlæggelser inden for 30 dage af udskrivelsen af afsnittet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helhedsorienteret rehabilitering skal hjælpe personer med skizofreni til at mestre deres egen tilværelse - Dansk Psykolog Forening

# data[].attributes.attachment_link.description
Patienterne på Døgnafsnit 10 er henvist af psykiater, OPUS (den opsøgende behandling af unge med psykosesymptomer), distriktspsykiatri eller akutte sengeafsnit. Patienterne skal være parat til at arbejde med deres sygdom, og de må ikke være afhængig af misbrug under opholdet. Det er et åbent afsnit, og forløbet består af tre faser, nemlig udredning, den egentlige rehabilitering og udslusning.

# data[].attributes.body
Kilde

# data[].attributes.body
Kilde