# data[].attributes.body
Edukad emad pole mitte need, kes on katsumusi suutnud vältida, vaid need, kes pole ka vaatamata katsumustele alla andnud.

Ema” definitsioon: inimene, kes teeb kahekümne inimese tööd. Tasuta.

Emad on need, kes tõesti teavad, mida tähendab 24/7.

Headel emadel on kleepuvad põrandad, sassis köögid, musta pesu hunnikud, räpased ahjud ning naerusuised lapsed.

Jumal ei jõua igale poole ja seepärast ta lõi emad.

# data[].attributes.headline
lLUSAT LÄHENEVAT EMADEPÄEVA! Lapsed on tublid aga lindistaja oskused jätavad soovida....

# data[].attributes.subject
lLUSAT LÄHENEVAT EMADEPÄEVA! Lapsed on tublid aga lindistaja oskused jätavad soovida....

# data[].attributes.body
Meie rühmast ei lähe järgmisel sügisel veel kooli Iris, Karel ja Armin.

Kohe algab mai ja läheneb lõpupidu...

Nüüd oleks tarvis meil siis arutada 11 lapse läheneva lõpupeo üle....

Lõpupeol tuleb meile appi Pipi...temale maksab iga lõpetaja abi eest 15€.

Peale selle oleks veel vaja täpsustada mõnda asja....

Muidugi soovime jätta lapsevanematele võimaluse kõiges ise kaasa rääkida...

Lasteaed on oma soovidega tagasihoidlik aga lõpupeo teema vajaks siiski natuke arutamist....

Kena kevade jätku!

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Kuna ja kus me väikeseks aruteluks kokku saame? 

# data[].attributes.body
Veel õpetlikke äppe....

# data[].attributes.headline
Kui lapsel on olemas juba oma telefon siis võiks tal olla sinna alla laetud asjalik/õpetlik äpp- ja ikka võiks jälgida kuidas laps oma telefonis toimetab....

# data[].attributes.subject
Kui lapsel on olemas juba oma telefon siis võiks tal olla sinna alla laetud asjalik/õpetlik äpp- ja ikka võiks jälgida kuidas laps oma telefonis toimetab....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Everyone

Translate the description into English (United States) using Google Translate?

Harjutajas saab:

* moodustada sõnu pildi järgi
* moodustada lauseid kuulmise järgi
* moodustada numbreid kuulmise järgi
* õppida ja harjutada korrutustabelit
* korrastada korrutustabel
* õppida värve kuulmise järgi
* õppida tundma kella
* kokku panna puslesid (3 erinevat liiki)
* lahendada aritmeetilisi tehteid
* otsida pildile paarilist (mälumäng)
* sorteerida kujundeid
* joonistada sümmeetrilisi mustreid

What's New

Kompileeritud toetamaks ka viimaseid Androidi versioone

Additional Information

Kurelaane küla, Elva vald, Tartumaa, Elva PK31 61206

# data[].attributes.attachment_link.description
Everyone Translate the description into English (United States) using Google Translate?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lasteaiad teevad laste kooliks ettevalmistamisel head tööd, aga kogu koormat neile panna ei tasuks. Ka kodu panus on oluline. Mida peab laps kooli minnes oskama ja kuidas saavad lapsevanemad siin abiks olla?

Olen hariduselt klassiõpetaja ning töötanud selles ametis üle kümne aasta. Ometi pean ütlema, et mina oma poega esimesse klassi minekuks kuidagi eriliselt ette ei valmistanud, me ei saatnud teda isegi eelkooli. Olen lugenud ja kuulnud vanematelt laste kooliks ette valmistamise kohta väga vastakaid arvamusi. On neid, kes on veendunud, et just eliitkool on nende laste jaoks parim, ning kes lasevad oma lastel käia eelkoolis koguni kaks aastat järjest. Sageli käivad need pered varakevadel läbi isegi mitme kooli katsed. Skaala teises otsas on pered, kes arvavad, et kooliks ettevalmistus on lasteaedade õlul ning laps ei peagi kooli minnes veel lugeda ega arvutada oskama. Kellel on siis õigus? Nii nagu elus sageli, on mõlemal leeril oma iva.

Eestis käivad lapsed reeglina lasteaias. Üldiselt teevad lasteaiad lapsi kooliks ette valmistades väga head tööd. Nii nagu koolid peavad oma õppekavades toetuma riiklikule õppekavale, on ka lasteaedade töö ühtlustamiseks loodud koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava, milles on üsna täpselt kirjas need oskused, mille laps lasteaiast kaasa saama peaks ja mille peaks laps kooli minekuks olema omandanud ka siis, kui ta enne kooli üldse lasteaias käinud ei ole. Heidame sinna dokumenti pisut täpsema pilgu ning vaatame, mis need on.

Riiklik õppekava rõhutab, et lapse arendamine lasteaias peaks käima läbi mängulise tegevuse ja liikumise, pidades silmas tema igakülgset terviklikku arengut. Samuti tuletab see dokument meelde, et lapse arengu toetamine käib tihedas koostöös perega.

Õppekava jagab 6-7-aastaste üldoskused nelja rühma, millest toon välja minu jaoks olulisemad:

* mänguoskused - laps oskab ise mängu algatada, järgib mängureegleid, oskab teistega mängides hästi läbi saada ja suudab toime tulla kaotusega.

* tunnetus- ja õpioskused - laps suhtub õppimisse positiivselt, kavandab igapäevategevusi ja lõpetab need, tegutseb sihipäraselt ja on suuteline keskenduma kuni pool tundi, kasutab materjali meelde jätmiseks kordamist.

* sotsiaalsed oskused - laps tahab ja julgeb suhelda, püüab mõista teiste tundeid ja nendega arvestada, loob sõprussuhteid ja oskab teha koostööd, teeb vahet hea ja halva käitumise vahel, järgib kokkulepitud reegleid ja üldtunnustatud käitumisnorme.

* enesekohased oskused - laps suudab oma emotsioone kirjeldada ning sobival viisil väljendada, tegutseb iseseisvalt ja vastutab oma käitumise eest, saab hakkama eneseteenendamisega ja tal on kujunenud välja esmased tööharjumused, näiteks enda järelt koristamine, kirjeldab enda häid omadusi ja oskusi.

Nagu eelnevast näha, on enamik oskusi sellised, mida saab edukalt kujundada ka pereringis. Kuid just sotsiaalsed oskused on need, mis arenevad kiiremini ja paremini omaealiste laste seltskonnas, kuna kodus kiputakse sageli liialt lähtuma lapsest endast ja tegema järeleandmisi, mida väljapool kodu ei tehtaks. Samuti vajab laps sõpru, kes ei ole tema pereliikmed. Seega oleks hea, kui ka kodune laps kasvõi aasta enne kooli lasteaias käiks, et omaealiste seltskonnaga harjuda ning uusi sotsiaalseid oskusi õppida.

Mida peab kooli minnes oskama?

Üldoskuste kõrval toob riiklik õppekava välja erinevad õppevaldkonnad, nende eesmärgid, sisu ja eeldatavad õpitulemused. Kindlasti tasub siinkohal meeles pidada, et lapsed arenevadki erinevalt ning mitte kõik neist ei ole valmis seitsmeaastaselt kooli minema. Kui lasteaiaõpetaja annab perele märku, et lapsele tuleks kasuks taotleda koolipikendusaastat, võiks suhtuda sellesse rahulikult ning selle aasta saamiseks tõesti avaldus teha. Üksi kodus vaid enda last nähes on tema oskusi ja suutlikkust keerulisem hinnata kui lasteaiaõpetajatel, kellel on oma töös aastatepikkune kogemus. Üks aasta on lapse arengu mõistes väga pikk aeg ning võib määrata tema hakkamasaamise koolis juba algusest peale.

Õppevaldkondi on riiklikus õppekavas seitse: mina ja keskkond, keel ja kõne, eesti keel kui teine keel, matemaatika, kunst, muusika ja liikumine. Kuna kõigest kokkuvõtet tegema hakata läheks siinkohal pikaks, keskendun kolme valdkonna õpitulemustele, mida kooli astumisel sagedamini kontrollitakse.

Mina ja keskkond. Selle valdkonna õppetöö eesmärkideks on näiteks, et laps oskaks kirjeldada iseennast, oma perekonda ja peretraditsioone, peaks kinni hügieenireeglitest ning eristaks tervisele kasulikke ja kahjulikke tegevusi, oskaks nimetada Eesti riiklikke sümboleid ja rahvatraditsioone, oskaks rääkida oma kodukohast ja selle loodusest. Samuti peaks ta tundma erinevaid ajatsükleid (päev, kuu, aastaajad) ja oskama ohutult liigelda.

Keel ja kõne. Selle valdkonna õppe-eesmärkideks on muuseas, et laps kasutab kõnes kõiki käände- ja pöördevorme ainsuses ja mitmuses, kusjuures räägib sageli ka liitlausetega, hääldab õigesti kõiki emakeele häälikuid, jutustab pildi või kuuldud teksti alusel, andes edasi põhisisu ja olulised detailid, ning teab peast emakeelseid luuletusi ja laule.

Sellest samast loetelust tuleb välja ka palju küsimusi tekitanud lugemisoskus. Riiklik õppekava sätestab, et kooli minev laps peaks tundma tähti ja veerima kokku 1-2-silbilisi sõnu ning kirjapildis mõne sõna ära tundma. Samuti peaks ta oskama joonistähtedega kirjutada 1-2-silbilisi sõnu õigesti järjestatud ühekordsete tähtedega. Niisiis ei pea paika arvamus, et kooli minev laps ei peagi üldse lugeda oskama, sest selle oskuse õpetamine on kooli ülesanne. Tegelikult on esmase lugemisoskuse õpetamine lasteaedade õlul. Kui pere on teinud valiku, et laps lasteaias ei käi, on soovitatav, et nad ise oma lapsele lugemise ja kirjutamise põhitõed selgeks õpetavad. Vastasel juhul jääb laps kooli minnes klassikaaslastega võrreldes kohe kehvemasse seisu, mis võib tema õpimotivatsiooni juba esimeses klassis tunduvalt pärssida.

Matemaatika. Kooli minev laps peaks riikliku õppekava alusel oskama võrrelda hulki ja esemeid, samuti rühmitada esemeid erinevate tunnuste alusel, loendada 12 piires, tunda arvude 1-12 järjestust ja osata neid õigete numbrimärkide abil kirjutada, nimetada nädalapäevi, kuid ja aastaaegu ning oma sünnikuud ja -päeva, oskama öelda kellaaega täistundides. Arvutamisoskust nõuab õppekava 5 piires ning samuti peab laps tundma märke +, - ja =.

Tõsi, kooli minnes algab õpe esimeses klassis jälle nendest samadest asjadest, mida lasteaia viimasel aastal õpiti, kuid see ei ole põhjenduseks sellele, et laps neid asju kooliteed alustades veel üldse oskama ei peaks. Esimese kooliaasta suurim energia kulub hoopis koolieluga harjumisele ja koolireeglite õppimisele, samuti õigete õpiharjumuste kujundamisele, seega ongi hea, et uute teadmiste omandamisega veel jõuliselt algust ei tehta.

Eelkoolides korratakse ja süvendatakse reeglina lasteaias õpitut, nii et teadmiste koha pealt eelkool lapsele suurt midagi juurde ei anna. Küll aga tasub laps eelkooli panna siis, kui ta pole üldse lasteaias käinud. Samuti annab eelkool perele suurepärase võimaluse tutvuda tulevase koolimaja ja loodetavasti ka klassiõpetajaga ning harjutada last lasteaiaelust erineva koolielu ja selle reeglitega. Eriti kasulik on see loomu poolest arglikumatele lastele, kellele uue ümbruse ja inimestega kohanemine on keeruline.

Siiski ei saa laste kooliks ette valmistamist lükata vaid lasteaia või eelkooli õlule. Väga oluline on, et ka pere ise selles protsessis osaleks. See aga ei pea üldse tähendama tunde kodus lugemise või etteütluse harjutamist, vaid nii nagu riiklik õppekavagi targasti ütleb - efektiivne õppimine toimub läbi mängu ja igapäevategevuste käigus. Siinkohal mõned mõtted, kuidas õppimine mänguliseks muuta:

* Mängige perega erinevat tüüpi lauamänge. Klassikalised täringu ja nuppudega lauamängud toetavad loendamis- ja arvutusoskuste kujundamist. Sõnamängud arendavad verbaalseid oskusi. Mitmed mängud juhivad lapsi ka strateegiliselt mõtlema ja oma tegevusi planeerima. Kõik nad aga õpetavad reeglitest kinni pidama ja kaotusega leppima.

* Soetage erinevad juhistega ehituskomplekte, olgu need siis midagi LEGO-laadset või muud tüüpi konstruktorid. Need arendavad suurepäraselt peenmotoorikat, mis on oluline kirjutama õppimisel pliiatsi käsitsemisel, samuti ruumilise mõtlemise arengut, tähelepanu ja keskendumisvõimet.

* Laske lapsel lugeda ja kirjutada erinevaid igapäevaelu tekste. Heaks näiteks on poenimekiri, tänavasildid või kirjakesed pere päkapikule.

* Jutustage üksteisele lugusid. Selleks saab appi võtta erinevad pildiraamatud või jutukuubikud. Samuti innustan teid kannatlikult kuulama lapse lasteaiajutte. Parandage vigu tema kõnes kergelt ja loomulikult, lihtsalt õiget sõnavormi korrates, tavaliselt kordab laps seda siis ka ise. Samuti saate tal aidata leida olukorda sobivat sõna või väljendit.

* Ei saa ka üle ega ümber lugemise vajalikkusest. Lugege lapsele ette nii palju, kui on võimalik. Kui ise alati ei jaksa, kasutage juttude salvestusi näiteks õhtujuttude äpist. Lugemise positiivset mõju lapse sõnavara arengule ning edaspidisele hakkamasaamisele koolis on raske ülehinnata.

Kooliminekueas lapsed on üldiselt loomu poolest uudishimulikud ja õpihimulised. Kodus tegutsedes on hea lähtuda nende hetkehuvist ja motivatsioonist. Kindlad õpimotivatsiooni tapjad on aga sund ja hirm. Nii nagu laulusalm meile meelde tuletab, et head lapsed kasvavad vitsata, siis niisamuti kasvavad targad lapsed. On hea, kui peame meeles, et kuigi kooliminek on pere jaoks tõesti suur sündmus, on elus ka suuremaid ja tähtsamaid asju kui just sellesse õigesse kooli sisse saamine. Veetke lapsega koos toredasti aega ja kaasake teda oma igapäevatoimetustesse, küll on ta siis seitsmeaastaselt ka kooliminekuks valmis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klassiõpetaja selgitab: kas lasteaias saab laps kooliküpseks või peab ta käima eelkoolis?

# data[].attributes.attachment_link.description
Lasteaiad teevad laste kooliks ettevalmistamisel head tööd, aga kogu koormat neile panna ei tasuks. Ka kodu panus on oluline. Mida peab laps kooli minnes oskama ja kuidas saavad lapsevanemad siin abiks olla?

# data[].attributes.body
Kordavad küsimused koolieelikutele ja teistele lastele ka:

# data[].attributes.body
Valmistume jõulupeoks: koduski saate luuletusi ja laulu õppida/korrata!

# data[].attributes.body
https://www.matific.com/ee/et/home/maths/grade-k/topics/whole-number-arithmetic/addition/

# data[].attributes.attachment_link.title
Matific | Math games & worksheets online

# data[].attributes.headline
Kas mina?...Sina või Sinu laps oleme nutisõltuvuses...

# data[].attributes.subject
Kas mina?...Sina või Sinu laps oleme nutisõltuvuses...

# data[].attributes.body
Mina ilmselt olen..aga Teie?

https://tervis.postimees.ee/6976738/nutisoltuvus-voi-mitte-kust-laheb-piir

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kes meist ei oleks hädas sellega, et oleme liialt kaua erineva suurusega ekraanide lummas? See ekraanide lumm on kaasaja mood ja paratamatus. Võrgu- ja rakenduste maailm pakub ju seninägematuid võimalusi. Muu hulgas tundub ekraan ka suurepärane lastekasvataja - anna aga kätte ja vaikus ongi majas. Nüüd seisame aga fakti ees, et meie lapsed on nutimaailma uppumas. Uuringud ütlevad, et keskmiselt veedab 8-kuni 12-aastane laps ekraani ees neli kuni kuus tundi, teismeline laps kuni üheksa tundi. Spetsialistide arvates on seda liiga palju.

Sündmuskorraldusega tegelev Katre Trei kasvatab kaheksa-aastast tütart, kellel ilmnesid ühtäkki käitumisprobleemid, millele ema ei osanud esiotsa täpset selgitust anda.

"Tal keevad emotsioonid nii üle, et ta ei suuda neid enam ohjata. Ta lööb, karjub, kasutab enda jaoks ebaharilikke sõnu, proovib minult mingit reaktsiooni kätte saada. Ja ongi väga raske sel hetkel rahulikuks jääda. Naabrid on meile isegi politsei kutsunud," rääkis Trei.

Ema tunnistab, et panustab palju tütre kasvatusse, ning see, et mingil hetkel on politsei lapse raevuhoo pärast ukse taga, oli talle valus hoop. Naine leidis lõpuks abi "Imeliste aastate" programmist, kus õpetatakse lapsevanemaks olemist, emotsioonide maandamist ja muu hulgas ka seda, kuidas tulla toime laste liigse ekraanilembusega.

"Meil on piirangud. Ja tema telefon on minu telefoni kaudu kontrollitud. Ma saan sedakaudu piirata nii telefoni kasutamise aega kui ka erinevaid tegevusi. Ning meil on rahulikum aeg, minu stress on ka nüüd maandatud," jutustas Trei.

Rakvere lähedal elava Kätlin Egorsi peres kasvab kolm last. Vanim neist, 13-aastane poeg kaotas ühel hetkel huvi nii sõprade, kooli kui üldse elu vastu väljaspool arvutiekraani.

Egors sai aru, et midagi on valesti, kuid pidas seda puberteediealise noore tujukuseks ja mässumeelsuseks. Pojal, kes oli varem hea õppur, läks õppedukus alla. Ka õpetajad ei osanud enam millegagi aidata - poisil oli kõigest ükskõik, miski ei pakkunud talle huvi ega pinget.

See, et laps palju ekraani ees istus, ei tundunud alguses murettekitav. "Ta on ju siinsamas, kõik on korras." Egors tõdes, et tegi vanemana vea: ta oleks pidanud enam oma poja aega sisustama ja enam kontrollima tema tegevusi.

Aasta alguses otsustas Egors pojaga psühhiaatri juurde minna. Ta sai kinnitust, et pojal ei olnud depressiooni, küll aga raskekujuline ekraanisõltuvus. "Meie elu on nüüd reeglitega ja nende järgi me elame. Alguses tekkisid tal võõrutusnähud ja need olid ikka päris kohutavad: laps hakkas häält tõstma, asjad hakkasid lendama, uksed hakkasid paukuma..."

Aga juba mõne päeva pärast toimus muutus, poiss rahunes ning ka õppeedukus muutus paremaks. Egors teab, et oht pole möödas: "Nii kui ma ennast lõdvaks lasen, on probleemid tagasi."

Naise sõnul haarab teda õud, kui näeb linnapildis noori emasid, kelle väikestel lastel on pidevalt ekraanid ees. "Ma ei taha seda näha. Ma olen ise samamoodi teinud ja tulemus on käes."

Tapal elav Mari-Vivian Ellam on nelja väikese lapse ema. Ta tunnistab, et on ise ekraanisõltlane ning see on mõjutanud ka tema lapsi.

"Eks ma olen neile andnud ka seda tahvlit, kui olen ise tahtnud netis olla," möönis ta. Eriti raske on ühe lapsega, kes kohe hommikul ärgates tormab telefoni või tahvlit otsima ja võib ekraani taga terve päeva veeta. Perioodil, kus Ellam ise madalseisus oli ja väga lapsi ei kontrollinud, läks "asi lappama" - tütrel tekkisid mingist multikategelasest õudusunenäod. "Ta vaatab ju sisu, mille üle mul puudub igasugune kontroll. Ma ei tea, mida ta vaatab, kui järjest uued ja uued asjad tulevad peale. See on päris suur murekoht."

Sel hetkel otsustas Ellam end taas käsile võtta. See ei ole tal esimene taoline katse. Naine on hariduselt emakeele ja kirjanduse õpetaja. Liigne ekraanilembus on tal tumeda varjuna järel käinud juba ammu ja kõikjal. Koolis kaebasid lapsed, et õpetaja on tunni ajal liiga palju Facebookis. Ta on proovinud kõikvõimalikke viise oma hädast jagu saamiseks - nutitelefoni asemel on tal taskus nuputelefon, majapidamisest on internet korduvalt välja võetud, ta on teinud kõikvõimalikke reegleid, ent piiri pidada ei suuda. Proovi sa midagi kaasaegses digiriigis teha, ilma et mingit nutiseadet ei kasutaks. Ja kui nutisõltlane kasvõi netipanka siseneb, siis on ju vaid paari liigutuse kaugusel kogu muu kirju ahvatluste maailm.

Ellam elab praegu rangete piirangute järgi, mis kehtivad nii talle endale kui ka lastele. Kui ekraanid on lastelt ära võetud ja nad nõuavad ema tähelepanu, siis on see kindlasti koormav ja väsitav. Aga Ellam ütleb ka, et tal on selle üle tegelikult väga hea meel.

"Nii hea, et lapsed mind tahavad. Sest kui nad sind ei vaja, siis järelikult sa ei ole nende jaoks olemas olnud. Need emad, keda lapsed vajavad, on head emad!"

Kerstin Kõiva ja Mirjam Mõttus Autor/allikas: "Siin me oleme"

Lastepsühhiaater Kerstin Kõiva töö on väikeste ekraanihuviliste abistamine. Tema sõnul on kaks kolmandikku abi otsivatest peredest hädas liigse ekraanikasutamisega. Seejuures on mure kõigil peredel sarnane. Kõiva tõi välja, et mitte keegi pole olnud valmis selleks, kui kiiresti ja millise haardega ekraanid meie üle võimust võtavad.

"Mulle väga meeldis üks uuring, kus vaadeldi, kui kiiresti need ekraanid on levinud. Uuring keskendus alla kaheaastastele lastele ja algas 12 aastat tagasi. Sel ajal oli vaid kümnel protsendil lastest ligipääs ekraanile. Kaks aastat hiljem oli see protsent juba 40. Veel kaks aastat edasi: üle 75 protsendi alla nelja-aastastest lastest omas lausa oma seadet ja üle 97 protsendil oli ligipääs ekraanidele. See meeletu muutus toimus vaid kuue aastaga," rääkis Kõiva.

Psühhiaatri arvates on selline lausligipääs liiga varajane. Ekraanide rohket kasutust põhjendatakse lootusega, et seal pakutav sisu arendab last. Taoline lootus on aga ebarealistlik.

"Laps ise ei leia sealt seda arendavat sisu üles. Ta kasutab valdavalt meelelahutuslikku sisu ja see teda ei arenda. Mida väiksem on laps, seda tundlikum ta on just selle ekraani negatiivse mõju osas. Uuringud ütlevad väga üheselt, et kui laps saab ekraani alla kümnendat eluaastat ja laps on ekraanis enam kui kaks tundi päevas, siis seal on väga otsene mõju tema kõne arengule. Kõne omakorda mõjutab suhtlust, nii oma pereliikmete kui ka teiste lastega. Lisaks on tema mänguoskus viletsam. Pikas perspektiivis mõjutab see väga oluliselt tema elu."

Kerstin Kõiva tõdes, et üsna sageli teevad vanemad ka teadliku valiku: las ekraan õpetab lapsele inglise keelt, ka vanem ise suhtleb lapsega pigem inglise keeles. Tore ju, kui võõrkeel nii sujuvalt kätte saadakse. Häda on selles, et kui emakeel, eesti keel on puudlik, siis tekitab see probleeme lapse haridusteel.

Kliiniline lapsepsühholoog Marileen Olenko tõi välja, kuidas ekraanid hoopiski pärsivad laste arengut: "Ekraan sekkub laste arengusse. Pidev ekraani kasutamine lapse rahustamiseks võtab sellelt lapselt ära võimaluse ise samm-sammult oma frustratsioonidega toime tulla."

Kui me täiskasvanute adume selle lumma ohtlikkust ja oleme vähemalt proovinud end kontrollida, siis laste jaoks on taoline enesedistsipliin pea võimatu, vähemalt ilma kõrvalise abita. Kogu ekraanilembuse keskne küsimus on aga see, kas me lapsevanematena oleme valmis selleks, kui palju lapsed meid päriselt tahavad, kui me neilt ekraanid ära võtame. Kas me oleme valmis koos nendega ekraanidest eemalduma?

"Siin me oleme" on Eesti Televisioonis eetris esmaspäeval kell 20.

Toimetaja: Piret Suurväli, Mirjam Mäekivi

# data[].attributes.attachment_link.title
"Siin me oleme": emad jagavad nutisõltuvuse lugusid

# data[].attributes.attachment_link.description
ETV saatesarja "Siin me oleme" selle hooaja viimane saade võtab luubi alla laste nutisõltuvuse. Saates räägivad jahmatavaid ja hoiatavaid lugusid mitu ema, kelle lapsed või kes ise koos lastega on ekraanimaailma end ära kaotanud. Ühtlasi jagavad spetsialistid nõu vajaduse kohta ekraaniaega piirata.

# data[].attributes.headline
Taskuhääling/ podcast : KES AIAS/ KOOLIVALMIDUS- räägib Tiina Peterson

# data[].attributes.subject
Taskuhääling/ podcast : KES AIAS/ KOOLIVALMIDUS- räägib Tiina Peterson

# data[].attributes.headline
Olete selliseid ülesandeid juba kodus teinud? See esimene pilt pisut petlik...ülesanne ise seineb hoopis ruutude järgi joonistamise oskuses...

# data[].attributes.subject
Olete selliseid ülesandeid juba kodus teinud? See esimene pilt pisut petlik...ülesanne ise seineb hoopis ruutude järgi joonistamise oskuses...

# data[].attributes.headline
Arendavad veebimängud igas vanuses lastele mängimiseks koos lapsevanemaga: osad tasulised ja teised mitte:

# data[].attributes.subject
Arendavad veebimängud igas vanuses lastele mängimiseks koos lapsevanemaga: osad tasulised ja teised mitte:

# data[].attributes.body
Mängude valik:

https://www.abcya.com/games/make_an_easter_egg - värvime mune :)

​http://www.frepy.eu/     - keelelist mõtlemist ja loogikat arendavad mängud

https://muki.loremipsum.ee/ - erinevad arendavad mängud eesti keeles

https://www.kooliksvalmis.ee/ - arendavad mängud koolieelikutele

https://www.abcya.com/games/letter_trace - joonistame tähti järele

http://papunet.net/pelit/dominot – doominod

http://papunet.net/_pelit/papumarket/#/ - tore poemäng

https://www.liikluskasvatus.ee/et/lapsele-ja-noorele/3/mangud - ohutu autosõidu mäng

​https://geoguessr.com/ - Google Mapsil põhinev koha äraarvamise mäng

https://online.seterra.com/ - geograafia õppimise mäng

https://studio.code.org/s/course1 - koodimise 1.kursus

http://www.abcya.com/shapes_geometry_game.htm - geomeetrilise kujundite abil ehitamine

https://www.abcya.com/games/birthday-candle-counting - loendame küünlaid

https://www.abcya.com/games/counting_fish - loenda kalu

http://www.puzzlesandriddles.com/SpotTheDifference.html - leia piltidelt erinevused

Mängude kogumikud:

http://lasteaiaveebimangud.blogspot.com - blogi lasteaialastele sobivate mängudega, lisatud väike eestikeelne tutvustus

http://www.abcya.com - erinevad mängud lasteaiale ja I kooliastmele, inglise keeles

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Üksnes lapse vanus ei määra, kas laps on kooliks valmis või ei. Kooliks valmisolekut mõjutavad nii sünnipärased eeldused ja võimed kui kasvukeskkond, kus laps elab ja areneb. Mõjutajateks on ka inimesed, kes lapse arengut suunavad ja temaga suhtlevad. Lapsed ja nende koolieelsed kogemused on erinevad.

Mida mõistame koolivalmiduse all? Teaduslikult võiks öelda, et koolivalmidus on lapse tervislik, sotsiaalne, motivatsiooniline ja vaimne valmisolek minna mänguliselt põhitegevuselt üle suunatud ning kõrgemal tasemel õpitegevusele.See on lapse valmisolek õpitegevuse alustamiseks ja väljendub soovis õppida, omandada uusi teadmisi, jälgida ja täita täiskasvanu selgitusi ja korraldusi. Koolivalmiduse saavutamiseks on vaja soodsat keskkonda ja lapse enda aktiivset tegevust.

Koolivalmidust vaadeldakse läbi 3 arenguaspekti: füüsiline ehk kehaline areng, vaimne areng ja sotsiaalne areng.

Kehalise arengu aspektist lähtuvalt on tähtis lapse tervis, millest saab lapsevanem tagasisidet perearstilt. Füüsilisest arengust oleneb lapse koormustaluvus ja töövõime. Näiteks peab laps taluma koolipäeva ja koolitee pikkust, jaksama kanda koolikotti. Füüsilise arengu aspektist on olulised:

liikumisaktiivsus ja vastupidavus

erutus- ja pidurdusprotsesside tasakaal

oskus valitseda oma liigutusi ja liikumist

motoorne areng - käelihaste tegevus ning mõningane käe ja silmade koostöö

lapse kuulmise ja nägemise tase

Koolivalmiduse teine aspekt on lapse vaimneareng. Vaimse arengu aspektist on olulised:

vaatlusoskus - oskus kuulata teiste juttu, uurida, koondada tähelepanu ka igavamale tegevusele

väljakujunenud terviku tajumine ehk mõtestatud taju - laps oskab pildi järgi jutustades näha asju omavahelises seoses, neid seoseid seletada; oskus eristada olulisi tunnuseid ebaolulistest

oskus anda esemetele, nende tunnustele ühine nimetus - üldnimede osa sõnavaras

kujutlused ruumist - all, ülal, peal, kohal, ees, taga, kõrval, vahel jne

silmamõõdu areng - haarata hulki 3-5 objekti

tähelepanu koondamise võime - katkestamata tegevus vähemalt 10 minuti jooksul, on üks koolis toimetuleku eeldusi

oluline on lapse kõne ja väljendusoskuse areng, häälikute õige häälimine ja kuulmine - oskus seotult ja arusaadavalt kirjeldada tuttavate esemete ja nähtuste omadusi, edasi anda oma mõtteid, selgitada olukordi, jutustada oma lemmiktegevusest või sündmusest pildi või saripildi järgi

kujutlused ajast - eile, täna, homme, nädalapäevade nimetused, aastaaegade tunnused

oskus järjestada esemeid suuruse, pikkuse, laiuse ja kõrguse järgi

Kooli nõudmistega toimetulekuks vajalik sotsiaalne küpsus tähendab seda, et lapsel on tekkinud soov õppida, omandada uusi teadmisi. Tal on motivatsioon ja valmidus sihipäraselt tegutseda ja viia alustatud tegevus lõpuni. Samuti on olulised:

täiskasvanu korraldustest, juhistest aru saamine ja nende täitmine

kollektiivis kaaslastega arvestamine ning koos tegutsemise oskus

püüdlus alustatud tegevust lõpule viia

kohanemisvõime

toime tulemine enesega ja eneseteenindamisega

tahtelise käitumise elemendid

Õpetajad peavad kooli astumisel oluliseks eelkõige lapse emotsionaalset tasakaalu ja suutlikkust tulla toime erinevates sotsiaalsetes olukordades. Vaja on pöörata tähelepanu teiste abistamise oskuse ja hoolivuse kujundamisele ja selles mõjutab lapsi kõige rohkem kodu. Seega iseloomustavad sotsiaalset pädevust teadmised suhtlemise normidest ja oskused orienteeruda sotsiaalsetes situatsioonides.

Parim vahend, millega laps õpib eakaaslaste ja täiskasvanutega suhtlema, on mäng. Mäng koolieelses eas on erakordselt arendav, selleks tuleb täiskasvanutel luua ainult tingimused.

Risto Keskinen artiklis „Mäng ja koolivalmidus Soome kogemuse näitel" / Seminar: Laps ja mäng muutuvas ühiskonnas 6.3.2006 ütleb, et mäng võib olla alusharidusele palju rohkem kui ainult vahend, mille abil on võimalik panna lapsi efektiivsemalt omandama teadmisi ja oskusi. Arenguhüpe mängutegevusest õppimistegevusse ehitatakse mitte faktide vaid fantaasia ja mängu abil.

Rõõmu nii vanematele kui lastele pakuvad ühised mängud. Õpetajad ja pikapäevarühma kasvatajad on viimastel aastatel tähele pannud, et lapsed sageli ei oska mängida. Leelo Tungal oma artiklis „Mängult ja päriselt" EPL 11.08.2010 rõhutas vanade heade õuemängude mängimise tähtsust. Nädalavahetusel võiks kasvõi nostalgia mõttes lapsele mõne mängu selgeks õpetada - seni kuni nad veel maldavad arvutist eemal olla. Õhusõprus (virtuaalne) on tihti formaalne ja pealiskaudne ja kui tekib konflikt, võib arvuti välja lülitada. Ühismängudes tuleb ette nii lüüasaamist kui võite (rahvastepall on tõepoolest omamoodi suhtluskool). Ka nõuab mängus osalemine reeglitest kinni pidamist ja see on teinekord lapse jaoks väga raske. Mängud (uka - uka, keerukuju, keks, tagumine paar) on suureks abiks lapse liikumisvajaduse rahuldamisel. Samuti on lihtne õppimise eesmärgil mängudeks kasutada igasuguseid ooteaegu või mistahes mängudesse õpetuslikke momente sisse põimida. Selleks sobivad sõnamängud, äraarvamismängud jms.

Millele enne lapse kooliminekut mõelda? Mõned soovitused lapsevanematele.

Kooli valikul peaks arvestama lapse võimeid ja huvisid, koolitee pikkust. Väga oluline on lapse valmisolek õppimiseks.

Head vanemad mõtlevad katsetele minnes lapse säästmisele, last ei tohiks katsete tähtsusega koormata ning kindlasti peaksid lapsevanemad varakult alternatiividele mõtlema. Lapse ootusi ei tohiks liiga kõrgeks ajada, et vältida pettumust ja alaväärsustunnet, kui ta soovitud klassi ei pääsenud. Etteheiteid teha ei tohi, sest laps tegi kindlasti kõik vastavalt oma võimetele.

Suur roll on lapse ja pere ühistegevustel, oluline on üheskoos vestelda, mängida, jalutada, vaadelda, märgata, reisida, arutleda jne

Väga oluline on päevakava koostamine ja sellest kinnipidamine, üheskoos järgmise päeva läbiarutamine. Kindel režiim, rutiin, toitumisharjumused tagavad lapsele turvatunde.

Lapse jaoks parim kool jagab koduga samu väärtusi ja kasvatuspõhimõtteid ja vastab lapse võimetele ning huvidele. Sellele peaks mõtlema kooli valikul.

Enne kooliaasta algust on hea lapsega koos koolitee läbi jalutada ja lihtsate sõnadega tähelepanu juhtida võimalikele ohtudele (ristmikud jne).

Laps peaks teadma peast kodust aadressi ja vanemate telefoninumbrit, see loob kindlustunde ja aitab mitmesugustes olukordades toime tulla.

Lapse drillimine koolieelses eas on arengu vaenlane, see võib kaasa tuua motivatsiooni kadumise. Akadeemilisi teadmisi ei tasu üle tähtsustada, olulisem on kujundada lapses positiivset hoiakut kooli ja õppimise suhtes.

Käeline tegevus, eriti rebimine on väga vajalik ja aitab lapse arengule kaasa.

Ettelugemine kasvõi 10 minutit päevas on väga oluline, see ei aita kaasa mitte ainult lugema ja kirjutama õppimisele, vaid arendab üldist kirjandushuvi ja kuulamisoskust. Laps ei oska kuulata, kui talle on vähe ette loetud. Muinasjutud on selleks väga tänuväärne materjal, samuti võiks kuulata toredaid lastele mõeldud plaate.

Ülo Vooglaidu tsiteerides - oluline on arvestada, et võistlemine igal juhul võitmiseks; pingutamine selleks, et olla kõigist parem, korrektselt riietumine selleks, et olla teistest nägusam jne on kurjast. Lapsevanem peaks saama ise aru ja aitama ka lapsi aru saada, et tõeliseks väärtuseks on sõprus, võita saab vaid iseennast, vaja on olla, mitte näida. Rikkamaks saab see, kes on küllalt helde!
Kersti Uudelt(algklasside õppealajuhataja) ja Kaia Rikson(klassiõpetaja), Jakob Westholmi Gümnaasium
Kasutatud allikad:
http://www.hm.ee/index.php?044653 http://www.tallinn.ee/est/haridus/Koolivalmidus-2
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12970917

# data[].attributes.attachment_link.description
Üksnes lapse vanus ei määra, kas laps on kooliks valmis või ei. Kooliks valmisolekut mõjutavad nii sünnipärased eeldused ja võimed kui kasvukeskkond, kus laps elab ja areneb. Mõjutajateks on ka inimesed, kes lapse arengut suunavad ja temaga suhtlevad. Lapsed ja nende koolieelsed kogemused on erinevad. Mida mõistame koolivalmiduse all?

# data[].attributes.body
https://rahvaraamat.ee/p/arvuvihik/42072/et

Rühmas prindime käesoleval õppeaastal täitmiseks töölehti Riina Kasseri ja Ave Teeääre TÄHEVIHIKUST ja ARVUVIHIKUST

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Author Riina Kasser Edited by Annika Bauer Illustrated Ave Teeääre

# data[].attributes.attachment_link.description
Lugema ja kirjutama õppimine käivad üsna käsikäes. Kui „Täheraamatu” lõbusate piltide ja humoorikate jutukeste kaudu õpib laps tähti tundma ja neid ko…

# data[].attributes.body
18.09.2023 algusega kell 18.00 toimusid lastevanemate üldkoosolek ja rühmakoosolek. Meie rühmas käib hetkel 14 last. Kohal sellel õhtul olid 4 lapse vanemad. 11 last 14-st peaksid minema järgmisel sügisel kooli (praegu pole enamus nendest lastest veel kooliks valmis).
Üldkoosolekul rääkisid kohale kutsutud politseinikud õigest käitumisest liiklemisel. Lapse koht autosõidul, turvavööd, Vastemõisa kohalike laste ohtlik kiivriteta rattasõit sõidutee ääres (koolieeliku eas pole lubatud).
Üldoosolekul räägiti sisehindamisest ja käesoleva õppeaasta teemast, eesmärkidest.
Rühmakoosolekul rääkisime oma murekohtadest rühmas, sellest, et ootame kõiki koolieelikute vanemaid oktoobris arenguvestlustele( tabel aegade registreerimiseks rühmastendil). Rääkisime raha korjamisest (soovime rühmaga minna kinno, erinevatele väljasõitudele, korra kuus koolieelikutega Suure- Jaani ujuma).
Rääkisime 31. mail algusega kell 16.30 toimuvast lõpupeost (lapsevanema rahaline abi Pipile tasumisel).
Liikumistegevuse riided /E, T, K/ riidest kotis koridoris lapse kapis.

Koolieelse lasteasutuse seaduses on kirjas, et
Lasteasutus TOETAB  lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist ja arenemist ning tema individuaalsuse arvestamist.

Rühmaõpetajatena paneme rõhu sõnale TOETAB. Kuna rühma lapsevanemate osalus koosolekul oli vähene, siis võiksite tutvuda siin lehel olevate häälimis- ja muude õpetustega. 5-6 aastasena peaksid olema juba ammu kõik häälikud selged ja 1-2 silbiliste sõnade häälimine käpas, ka pole õige kui lapsed kodus ei kääridega lõigata ega noaga hakkida ei saa....autosõidul uurige teeäärseid silte, vaadake koos lapsega kella ja valmistage (kaaluge, loendage, mõõtke) köögis sööke. Arendades last nii kodus kui lasteaias suudame kindlasti saavutada paremaid tulemusi laste kooliks ette valmistamisel.

Lugupidamisega rühmaõpetajad:
Lea Toomeoks
Jane Ojala

# data[].attributes.headline
Sellelt lehelt leiab hulgaliselt tasuta töölehti

# data[].attributes.subject
Sellelt lehelt leiab hulgaliselt tasuta töölehti

# data[].attributes.body
Laske lapsel kääridega lõigata, kogeda ebaõnnestumisi ja hoidke lapsi nutivahendist eemale....nutivahend on väga hea asi õppemängude mängimiseks aga seda siiski lühiajaliselt.....hommikuti rühma jõudes on mõned lapsed nii väsinud, et õppetegevusest ei tule temal sellel päeval mitte midagi välja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Üksnes lapse vanus ei määra, kas laps on kooliks valmis või ei. Kooliks valmisolekut mõjutavad nii sünnipärased eeldused ja võimed kui kasvukeskkond, kus laps elab ja areneb. Mõjutajateks on ka inimesed, kes lapse arengut suunavad ja temaga suhtlevad. Lapsed ja nende koolieelsed kogemused on erinevad.

Mida mõistame koolivalmiduse all? Teaduslikult võiks öelda, et koolivalmidus on lapse tervislik, sotsiaalne, motivatsiooniline ja vaimne valmisolek minna mänguliselt põhitegevuselt üle suunatud ning kõrgemal tasemel õpitegevusele.See on lapse valmisolek õpitegevuse alustamiseks ja väljendub soovis õppida, omandada uusi teadmisi, jälgida ja täita täiskasvanu selgitusi ja korraldusi. Koolivalmiduse saavutamiseks on vaja soodsat keskkonda ja lapse enda aktiivset tegevust.

Koolivalmidust vaadeldakse läbi 3 arenguaspekti: füüsiline ehk kehaline areng, vaimne areng ja sotsiaalne areng.

Kehalise arengu aspektist lähtuvalt on tähtis lapse tervis, millest saab lapsevanem tagasisidet perearstilt. Füüsilisest arengust oleneb lapse koormustaluvus ja töövõime. Näiteks peab laps taluma koolipäeva ja koolitee pikkust, jaksama kanda koolikotti. Füüsilise arengu aspektist on olulised:

liikumisaktiivsus ja vastupidavus

erutus- ja pidurdusprotsesside tasakaal

oskus valitseda oma liigutusi ja liikumist

motoorne areng - käelihaste tegevus ning mõningane käe ja silmade koostöö

lapse kuulmise ja nägemise tase

Koolivalmiduse teine aspekt on lapse vaimneareng. Vaimse arengu aspektist on olulised:

vaatlusoskus - oskus kuulata teiste juttu, uurida, koondada tähelepanu ka igavamale tegevusele

väljakujunenud terviku tajumine ehk mõtestatud taju - laps oskab pildi järgi jutustades näha asju omavahelises seoses, neid seoseid seletada; oskus eristada olulisi tunnuseid ebaolulistest

oskus anda esemetele, nende tunnustele ühine nimetus - üldnimede osa sõnavaras

kujutlused ruumist - all, ülal, peal, kohal, ees, taga, kõrval, vahel jne

silmamõõdu areng - haarata hulki 3-5 objekti

tähelepanu koondamise võime - katkestamata tegevus vähemalt 10 minuti jooksul, on üks koolis toimetuleku eeldusi

oluline on lapse kõne ja väljendusoskuse areng, häälikute õige häälimine ja kuulmine - oskus seotult ja arusaadavalt kirjeldada tuttavate esemete ja nähtuste omadusi, edasi anda oma mõtteid, selgitada olukordi, jutustada oma lemmiktegevusest või sündmusest pildi või saripildi järgi

kujutlused ajast - eile, täna, homme, nädalapäevade nimetused, aastaaegade tunnused

oskus järjestada esemeid suuruse, pikkuse, laiuse ja kõrguse järgi

Kooli nõudmistega toimetulekuks vajalik sotsiaalne küpsus tähendab seda, et lapsel on tekkinud soov õppida, omandada uusi teadmisi. Tal on motivatsioon ja valmidus sihipäraselt tegutseda ja viia alustatud tegevus lõpuni. Samuti on olulised:

täiskasvanu korraldustest, juhistest aru saamine ja nende täitmine

kollektiivis kaaslastega arvestamine ning koos tegutsemise oskus

püüdlus alustatud tegevust lõpule viia

kohanemisvõime

toime tulemine enesega ja eneseteenindamisega

tahtelise käitumise elemendid

Õpetajad peavad kooli astumisel oluliseks eelkõige lapse emotsionaalset tasakaalu ja suutlikkust tulla toime erinevates sotsiaalsetes olukordades. Vaja on pöörata tähelepanu teiste abistamise oskuse ja hoolivuse kujundamisele ja selles mõjutab lapsi kõige rohkem kodu. Seega iseloomustavad sotsiaalset pädevust teadmised suhtlemise normidest ja oskused orienteeruda sotsiaalsetes situatsioonides.

Parim vahend, millega laps õpib eakaaslaste ja täiskasvanutega suhtlema, on mäng. Mäng koolieelses eas on erakordselt arendav, selleks tuleb täiskasvanutel luua ainult tingimused.

Risto Keskinen artiklis „Mäng ja koolivalmidus Soome kogemuse näitel" / Seminar: Laps ja mäng muutuvas ühiskonnas 6.3.2006 ütleb, et mäng võib olla alusharidusele palju rohkem kui ainult vahend, mille abil on võimalik panna lapsi efektiivsemalt omandama teadmisi ja oskusi. Arenguhüpe mängutegevusest õppimistegevusse ehitatakse mitte faktide vaid fantaasia ja mängu abil.

Rõõmu nii vanematele kui lastele pakuvad ühised mängud. Õpetajad ja pikapäevarühma kasvatajad on viimastel aastatel tähele pannud, et lapsed sageli ei oska mängida. Leelo Tungal oma artiklis „Mängult ja päriselt" EPL 11.08.2010 rõhutas vanade heade õuemängude mängimise tähtsust. Nädalavahetusel võiks kasvõi nostalgia mõttes lapsele mõne mängu selgeks õpetada - seni kuni nad veel maldavad arvutist eemal olla. Õhusõprus (virtuaalne) on tihti formaalne ja pealiskaudne ja kui tekib konflikt, võib arvuti välja lülitada. Ühismängudes tuleb ette nii lüüasaamist kui võite (rahvastepall on tõepoolest omamoodi suhtluskool). Ka nõuab mängus osalemine reeglitest kinni pidamist ja see on teinekord lapse jaoks väga raske. Mängud (uka - uka, keerukuju, keks, tagumine paar) on suureks abiks lapse liikumisvajaduse rahuldamisel. Samuti on lihtne õppimise eesmärgil mängudeks kasutada igasuguseid ooteaegu või mistahes mängudesse õpetuslikke momente sisse põimida. Selleks sobivad sõnamängud, äraarvamismängud jms.

Millele enne lapse kooliminekut mõelda? Mõned soovitused lapsevanematele.

Kooli valikul peaks arvestama lapse võimeid ja huvisid, koolitee pikkust. Väga oluline on lapse valmisolek õppimiseks.

Head vanemad mõtlevad katsetele minnes lapse säästmisele, last ei tohiks katsete tähtsusega koormata ning kindlasti peaksid lapsevanemad varakult alternatiividele mõtlema. Lapse ootusi ei tohiks liiga kõrgeks ajada, et vältida pettumust ja alaväärsustunnet, kui ta soovitud klassi ei pääsenud. Etteheiteid teha ei tohi, sest laps tegi kindlasti kõik vastavalt oma võimetele.

Suur roll on lapse ja pere ühistegevustel, oluline on üheskoos vestelda, mängida, jalutada, vaadelda, märgata, reisida, arutleda jne

Väga oluline on päevakava koostamine ja sellest kinnipidamine, üheskoos järgmise päeva läbiarutamine. Kindel režiim, rutiin, toitumisharjumused tagavad lapsele turvatunde.

Lapse jaoks parim kool jagab koduga samu väärtusi ja kasvatuspõhimõtteid ja vastab lapse võimetele ning huvidele. Sellele peaks mõtlema kooli valikul.

Enne kooliaasta algust on hea lapsega koos koolitee läbi jalutada ja lihtsate sõnadega tähelepanu juhtida võimalikele ohtudele (ristmikud jne).

Laps peaks teadma peast kodust aadressi ja vanemate telefoninumbrit, see loob kindlustunde ja aitab mitmesugustes olukordades toime tulla.

Lapse drillimine koolieelses eas on arengu vaenlane, see võib kaasa tuua motivatsiooni kadumise. Akadeemilisi teadmisi ei tasu üle tähtsustada, olulisem on kujundada lapses positiivset hoiakut kooli ja õppimise suhtes.

Käeline tegevus, eriti rebimine on väga vajalik ja aitab lapse arengule kaasa.

Ettelugemine kasvõi 10 minutit päevas on väga oluline, see ei aita kaasa mitte ainult lugema ja kirjutama õppimisele, vaid arendab üldist kirjandushuvi ja kuulamisoskust. Laps ei oska kuulata, kui talle on vähe ette loetud. Muinasjutud on selleks väga tänuväärne materjal, samuti võiks kuulata toredaid lastele mõeldud plaate.

Ülo Vooglaidu tsiteerides - oluline on arvestada, et võistlemine igal juhul võitmiseks; pingutamine selleks, et olla kõigist parem, korrektselt riietumine selleks, et olla teistest nägusam jne on kurjast. Lapsevanem peaks saama ise aru ja aitama ka lapsi aru saada, et tõeliseks väärtuseks on sõprus, võita saab vaid iseennast, vaja on olla, mitte näida. Rikkamaks saab see, kes on küllalt helde!
Kersti Uudelt(algklasside õppealajuhataja) ja Kaia Rikson(klassiõpetaja), Jakob Westholmi Gümnaasium
Kasutatud allikad:
http://www.hm.ee/index.php?044653 http://www.tallinn.ee/est/haridus/Koolivalmidus-2
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12970917

# data[].attributes.attachment_link.description
Üksnes lapse vanus ei määra, kas laps on kooliks valmis või ei. Kooliks valmisolekut mõjutavad nii sünnipärased eeldused ja võimed kui kasvukeskkond, kus laps elab ja areneb. Mõjutajateks on ka inimesed, kes lapse arengut suunavad ja temaga suhtlevad. Lapsed ja nende koolieelsed kogemused on erinevad. Mida mõistame koolivalmiduse all?

# data[].attributes.attachment_link.title
Tähe ja hääliku erinevus | Täna räägib Tartu Väike Päike õppejuht Tiina lastele ja lapsevanematele tähe ja hääliku erinevusest. Appi tuleb Kevin, kellega koos tehakse ka mõned... | By Väike Päike Lasteklubi | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Täna räägib Tartu Väike Päike õppejuht Tiina lastele ja lapsevanematele tähe ja hääliku erinevusest. Appi tuleb Kevin, kellega koos tehakse ka mõned...

# data[].attributes.body
Vanemaks olemine pole kerge...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tavaliselt ei kasuta vanemad ainult ühte kindlat stiili ja tõenäoliselt leiad sa oma kasvatusviisiga sobivaid väiteid mitme stiili alt. Iga stiili juurest saad liikuda edasi, et lugeda, kuidas see last mõjutab, ja praktilisi nõuandeid, et suhe lapsega oleks veel parem.

# data[].attributes.body
Meie rühmaski on kahjuks lapsi kes kipuvad kaaslaseid lööma....kodu peaks toetama lapse kujunemist heaks kaaslaseks (kõik ei pea olema kõigiga sõbrad) sõbralikud kaaslased peaksime küll üksteisele olema...seda KIUSAMISEST VABAKS metoodikat kasutame rühmas...

# data[].attributes.headline
Alates lk. 27 on kirjas mida võiksid ja peaksid oskama 5-7 aastased lapsed......saate mõelda...kas Teie laps vajaks arendamist või siis mitte....

# data[].attributes.subject
Alates lk. 27 on kirjas mida võiksid ja peaksid oskama 5-7 aastased lapsed......saate mõelda...kas Teie laps vajaks arendamist või siis mitte....