# data[].attributes.body
Mange "danskere" ville sandsynligvis sige, at det er en vigtig del af deres identitet at identificere sig med Danmark og "dansk kultur". Ligeledes ville en del danskere måske tro, at mennesker bosat i Danmark altid har identificeret sig med "dansk identitet". Igennem teorier om historienarrativer og national/regional identitet kunne man dog vise, at det faktisk er en relativ ny "opfindelse" at identificere sig med "danskheden". Det var først i 1800-tallet, at "danskeren" blev skabt og det gennem sange, eventyr og fortællinger om en forestillet fortid

# data[].attributes.headline
Hvorfor bliver nogle monstre romantiserede mens andre ikke gør?

# data[].attributes.subject
Hvorfor bliver nogle monstre romantiserede mens andre ikke gør?

# data[].attributes.body
Hvorfor man ofte hører om romantiserede vampyrer og varulve, men sjældent om zombier eller mumier

Teorier om frygt og monstre - hvad gør et monster til et monster, og hvilke “utilgivelige” elementer ved monstret kan man ændre, så monstret kan romantiseres, men uden at det holder op med at være et monster.

# data[].attributes.headline
Hvorfor tror folk på skøre konspirationsteorier? 

# data[].attributes.subject
Hvorfor tror folk på skøre konspirationsteorier? 

# data[].attributes.body
En konspirationsteori, som har fået flere og flere følgere de seneste år er den såkalde Qanon teori. Teorien er absurd og fascistisk, så hvorfor tror så mange på den. Richard Hofstadter definerede helt tilbage i 1964, en årsag til appellen ved konspirationsteorier. Grundbegrebet fra hans artikel lød, at nogle, i et postmoderne samfund, søgte mening med systemer og begivenheder, som kunne være for abstrakte, eller usammenhængende. Denne paranoide tankegang er kun fortsat relevant, i takt med at verden bliver mere og mere kompliceret. Og altså, bliver nogle folk overbevidst om nogle skøre, farlige ting.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er vi bange for hajer, men ikke køer, selvom langt flere mennesker årligt dør pga. køer?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er vi bange for hajer, men ikke køer, selvom langt flere mennesker årligt dør pga. køer?

# data[].attributes.body
Frygten for det ukendte

# data[].attributes.body
David Lynch laver anmelderroste film, der dog for mange kan virke uforståelige, mærkelige og uden mening. På trods af dette forsøger både almene seere og anmeldere at forklare hver eneste indstilling i håbet om at kunne svare på, hvad Lynch ønsker at kommunikere.

Begrebet "the antinomy of understanding" (forståelsesparadoks) rummer den dualitet, at vi som mennesker ønsker at forklare alting og sætte ting i kasser, men at vi aldrig kan gøre dette tilfredsstillende. Og at det faktisk er i jagten på mening (mening, der ikke kan findes), at der opstår en forståelse, der i sig selv er meningsfuld.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er juryen en black-box, som vi accepterer? 

# data[].attributes.subject
Hvorfor er juryen en black-box, som vi accepterer? 

# data[].attributes.body
Black box-sammenligning mellem AI/machine learning og jury-systemet i USA.

# data[].attributes.body
"The Coca Cola Santa" - Branding

# data[].attributes.headline
Hvorfor taler danskere engelsk som de gør?

# data[].attributes.subject
Hvorfor taler danskere engelsk som de gør?

# data[].attributes.body
Hvad er det der skaber accenter? Hvorfor lavere danskere nogle specifikke kendetegn mens folk med andre modersmål laver andre kendetegn?

Teori: Teori om sprogtilegnelse og andetsprogstilegnelse.
Modeller for L2 og Cross-language speech perception

# data[].attributes.headline
Hvorfor har Heinz Ketchup ikke ændret deres udseende/logo

# data[].attributes.subject
Hvorfor har Heinz Ketchup ikke ændret deres udseende/logo

# data[].attributes.body
Forklaring: Ved ikke at ændre på deres visuelle kommunikation, og dermed bibeholde de samme billedretoriske greb, skaber Heinz det genkendelige og trygge. Forbrugeren vil altid kunne vende tilbage til 'det samme', de skal ikke forholde sig til noget nyt, men kan give mærket videre i arv.
Den denotative og konnotative meddelelse som Heinz-flasken giver, bliver dermed den samme, hvilket er et strategisk genialt greb.

# data[].attributes.headline
hvorfor hedder det en "hareMIS", men en "abeKAT"?

# data[].attributes.subject
hvorfor hedder det en "hareMIS", men en "abeKAT"?

# data[].attributes.body
Hypotese/teori: de to ord har vidt forskellige etymologiske (historiske) oprindelser

# data[].attributes.headline
Hvorfor fascineres og drages vi af mumier og mosefund?

# data[].attributes.subject
Hvorfor fascineres og drages vi af mumier og mosefund?

# data[].attributes.body
Undersøg konceptet "fascination of the macabre"
- Stephen King's essay "Why we crave Horror movies"
- Studier, der gennemgå menneskets søgen efter frygt og adrenalin via gyserfilm osv.

Få derefter konceptet peget over på mumier og mosefund på museer, og hvordan mødet med disse skaber samme psykiske og fysiske effekt som en gyserfilm eller en vild forlystelse, og derved skaber denne fascination i os, der gør at vi ikke kan kigge væk, selvom vi også væmmes ved synet

# data[].attributes.headline
Hvilken betydning har partiers 'farver' for vælgernes genkendelse/hvordan virker valgplakater?

# data[].attributes.subject
Hvilken betydning har partiers 'farver' for vælgernes genkendelse/hvordan virker valgplakater?

# data[].attributes.body
The salience effekt, det visuelle hukommelsessystem. Forsøget: Hvad sker der når hjernen laver farveassociationer