# data[].attributes.headline
З чого почалася чорнобильська катастрофа?

# data[].attributes.subject
З чого почалася чорнобильська катастрофа?

# data[].attributes.body
26 квітня 1986 року о 1:24 ночі, в ході проведення проектного випробування турбогенератора № 8, на енергоблоці № 4 стався вибух, який повністю зруйнував реактор. Будівля енергоблока і покрівля машинного залу частково обвалилися. Це сталося через те, що один з охолоджуючих насосів занадто швидко відключився, викликавши перегрів реактора, і вибухнув. Це спричинило викид маси радіоактивних матеріалів, які пішли в атмосферу.
В результаті аварії стався викид у навколишнє середовище, за різними оцінками, до 14 · 1018 Бк, це приблизно 380 мільйонів кюрірадіоактівних речовин, в тому числі ізотопів урану, плутонію, йоду-131, цезію-134, цезію-137, стронцію-90.

# data[].attributes.body
Вибух у 4-му енергоблоці ЧАЕС стався вночі 26 квітня 1986 року. В атмосферу було викинуто тони радіоактивних речовин. За даними експертів, сумарний викид становив 50 млн кюрі, що рівнозначно наслідкам вибухів 500 атомних бомб, скинутих в 1945 році на Хіросіму.

# data[].attributes.headline
Хронологія трагедії

# data[].attributes.subject
Хронологія трагедії

# data[].attributes.body
26 квітня о 1:24 за київським часом відбулися два потужні вибухи. В їхньому наслідку четвертий енергоблок було повністю знищено. Виникла масштабна пожежа. Всі співробітники АЕС почали масово покидати територію.
Першою жертвою катастрофи став оператор насосів ГЦН (Головний циркуляційний насос) Валерій Ходемчук. Рятувальники так і не змогли знайти його тіло під завалами.
В результаті вибуху стався викид великої кількості радіоактивних речовин.

Вже через декілька хвилин після аварії на пульт пожежної частини надійшов сигнал. На місце виїхали рятувальники. Але через те, що у пожежників із захисних засобів були тільки брезентові роби, каска і рукавички, багато хто з них отримав величезну дозу радіації. Внаслідок цього вже через 20 хвилин у них почали проявлятися серйозні симптоми опромінення – слабкість, втрата свідомості, блювота, «ядерна засмага».

О 4 годині ранку вдалося обмежити пожежу на даху машинного залу, щоб він не перекинувся на сусідні будівлі.
О 6 годині пожежу на 4-му енергоблоці повністю загасили. У той же момент в госпіталі померла друга жертва аварії – співробітник пуско-налагоджувального підприємства Володимир Шашенок. Причиною став перелом хребта.

З 9 до 12 години рятувальники вели активні роботи, допомагали переправляти постраждалих в лікарні. Близько третьої години дня стало зрозуміло, що 4 блок повністю знищений, отже, в атмосферу виходять радіоактивні речовини.

# data[].attributes.headline
Чорнобильський альбом

# data[].attributes.subject
Чорнобильський альбом

# data[].attributes.body
Чорнобиль не має минулого!

Гурток "Основи екологічного моніторингу" ДОЕНЦ, учні Костянтинівського ліцею № 9 Костянтинівської міської ради

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Данильченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобильський альбом

# data[].attributes.headline
Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник — природоохоронна територія в Україні, біосферний заповідник.

# data[].attributes.subject
Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник — природоохоронна територія в Україні, біосферний заповідник.

# data[].attributes.body
Вихованці гуртка "Основи екологічного моніторингу" і "Фенологічні спостереження" ДОЕНЦ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Данильченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобильський  біосферний екологічний заповідник

# data[].attributes.headline
Млот Микита. гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костянтинівського ліцею №9.

# data[].attributes.subject
Млот Микита. гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костянтинівського ліцею №9.

# data[].attributes.body
«Укриття» (більш відомий як «Саркофаг») — ізоляційна споруда над четвертим енергоблоком ЧАЕС, побудована до листопада 1986 року після вибуху 4-го реактора.

# data[].attributes.attachment_caption
«Укриття» (більш відомий як «Саркофаг») — ізоляційна споруда над четвертим енергоблоком ЧАЕС, побудована до листопада 1986 року після вибуху 4-го реактора.

# data[].attributes.headline
 гурток "Основи екологічного моніторингу"

# data[].attributes.subject
 гурток "Основи екологічного моніторингу"

# data[].attributes.headline
Буряк Вікторія, гурток "Основи екологічного моніторингу", учениця 6-Г класу Краматорського ОЗССО "Академічний"

# data[].attributes.subject
Буряк Вікторія, гурток "Основи екологічного моніторингу", учениця 6-Г класу Краматорського ОЗССО "Академічний"

# data[].attributes.body
Новий безпечний конфайнмент  — «Нова захисна оболонка» — ізоляційна аркова споруда над зруйнованим унаслідок аварії четвертим енергоблоком Чорнобильської АЕС; цей об'єкт накрив собою застаріле «Укриття». Арка стала найбільшою у світі рухомою наземною спорудою

# data[].attributes.headline
Тумма Карина, гурток "Основи екологічного моніторингу", учениця Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.subject
Тумма Карина, гурток "Основи екологічного моніторингу", учениця Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.body
Основна частина ліквідаційних робіт була виконана у 1986–1987. В них брали участь приблизно 240 тисяч людей.

# data[].attributes.headline
Ніколаєвська Оксана. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9

# data[].attributes.subject
Ніколаєвська Оксана. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9

# data[].attributes.body
Після вибуху «ядерного вулкана» ЧАЕС першими вступили в боротьбу з наслідками аварії пожежні відділення 6-ї самостійної воєнізованої пожежної частини по охороні міста Прип'яті.після вибуху «ядерного вулкана» ЧАЕС першими вступили в боротьбу з наслідками аварії пожежні відділення 6-ї самостійної воєнізованої пожежної частини по охороні міста Прип'яті.

# data[].attributes.headline
Котович Данило, гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костантинівського ліцею №9.

# data[].attributes.subject
Котович Данило, гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костантинівського ліцею №9.

# data[].attributes.body
Допис 26 квітня 1986 року на Чорнобильській атомній станції стався вибух. Зруйнований реактор на четвертому блоці.

# data[].attributes.headline
Невєсова Владислава. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9

# data[].attributes.subject
Невєсова Владислава. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9

# data[].attributes.body
Вертолітники перші почали ліквідацію наслідків аварії на ЧАЕС з повітря, закидаючи в реактор пісок та свинець

# data[].attributes.headline
 Ларенко Поліна. гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.subject
 Ларенко Поліна. гурток "Основи екологічного моніторингу" учень Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.body
"Крім чоловіків на службу було взято багато жінок: кухарки, медики, дозиметристи. Їх робота межувала зі смертельною небезпекою"

# data[].attributes.attachment_caption
" Ті, що першими увійшли в атомне полум`я"

# data[].attributes.headline
 Чернявська Анастасія. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.subject
 Чернявська Анастасія. гурток "Основи екологічного моніторингу" учениця Костянтинівського ліцею №9. 

# data[].attributes.headline
Опорний заклад освіти "Добропільський ліцей Криворізької сільської ради Покровського району Донецької області"

# data[].attributes.subject
Опорний заклад освіти "Добропільський ліцей Криворізької сільської ради Покровського району Донецької області"

# data[].attributes.body
Робітники, які брали участь у будівництві цементного саркофага, що закриває чорнобильський реактор, на пам'ятному фото 1986 поруч з незавершеним будівництвом.

# data[].attributes.headline
Чорнобильська катастрофа та нова оболонка над реактором

# data[].attributes.subject
Чорнобильська катастрофа та нова оболонка над реактором

# data[].attributes.body
Мигитко Никита 10б

2016 році завершено будівництво нового безпечного конфайнменту — гігантської арки, яка накрила старий саркофаг. Арка має розміри 108 метрів у висоту, 162 метри в довжину і 257 метрів у ширину. Її основна мета — ізоляція радіоактивних матеріалів та створення умов для демонтажу старих конструкцій і очищення території.

# data[].attributes.headline
Оксана Дейнекіна. Новогродівський ОЗЗСО І-ІІІ ступенів №7.Повний оригінальний запис переговорів пожежної охорони в ніч трагедії на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
Оксана Дейнекіна. Новогродівський ОЗЗСО І-ІІІ ступенів №7.Повний оригінальний запис переговорів пожежної охорони в ніч трагедії на ЧАЕС

# data[].attributes.body
Першими на місце аварії на Чорнобильській АЕС прибули пожежники Києва та Київської області, про це свідчить аудіозапис переговорів диспетчера пожежної частини . Вони почали гасити пожежу на дахах реактора та машинного залу вже через кілька хвилин після вибуху, який стався 26 квітня 1986 року о 01:23 ночі. Їхні дії були спрямовані на те, щоб запобігти поширенню вогню на інші енергоблоки.

Загалом прибуло 44 підрозділи .Ці героїчні люди працювали в умовах високого рівня радіації, часто без належного захисту, і багато з них отримали смертельні дози опромінення. За оцінками, близько 300 військових пожежників отримали гостру променеву хворобу та інші пов'язані захворювання. Їхній внесок у ліквідацію наслідків аварії став символом самопожертви та мужності.

# data[].attributes.headline
Гурток "Флористика плюс" Лебединська Анастасія

# data[].attributes.subject
Гурток "Флористика плюс" Лебединська Анастасія

# data[].attributes.body
Чорнобиль — подія безприкладна у світовій історії, з якою не зрівняється жодна відома катастрофа.

Зруйнований енергоблок Чорнобильської АЕС Фото: gorod-pripyat-aes

# data[].attributes.attachment_caption
У квітні 1986 року на Чорнобильській АЕС в Україні сталася найбільша техногенна катастрофа в історії ядерної енергетики. В ніч з 25 на 26 квітня під час випробування реактору №4 стався вибух, який зруйнував реактор і спричинив викид великої кількості радіації. Радіоактивна хмара накрила частину України, Білорусі, Росії та інших країн Європи. З міста Прип'ять евакуювали близько 50 тисяч людей. Аварія мала серйозні екологічні та медичні наслідки, її наслідки відчуваються й досі.

# data[].attributes.headline
День пам'яті на АЕС 

# data[].attributes.subject
День пам'яті на АЕС 

# data[].attributes.body
Селидівський ліцей номер 1

Коломієць Євген Миколайович 10-Б

# data[].attributes.headline
Селидівський ліцей №1 Селидівської міської ради Покровського району Донецької області

# data[].attributes.subject
Селидівський ліцей №1 Селидівської міської ради Покровського району Донецької області

# data[].attributes.body
Важливі факти про день Чорнобильської трагедії — 26 квітня 1986 року:

🔥 1. Аварія сталася вночі

О 01:23 ночі на четвертому енергоблоці Чорнобильської АЕС у місті Прип'ять (Українська РСР) стався вибух під час планового випробування систем безпеки.

☢️ 2. Потужність вибуху

Потужність викиду радіації, за різними оцінками, у 400 разів перевищувала вибух бомби в Хіросімі.

👨‍🔬 3. Експеримент пішов не за планом

Аварія сталася під час тестування, коли інженери намагалися перевірити, як довго турбіна зможе працювати після вимкнення електропостачання. Через серію технічних помилок і конструктивних недоліків реактор вийшов з-під контролю.

👮 4. Людей не евакуювали одразу

Мешканців Прип’яті (близько 50 тисяч осіб) не евакуювали відразу. Евакуація почалася лише через 36 годин після вибуху.

🌍 5. Радіація поширилася на весь світ

Радіоактивні частинки було виявлено по всій Європі — навіть у Швеції та Великобританії.

🚧 6. "Саркофаг" над реактором

Щоб обмежити подальші викиди радіації, над зруйнованим енергоблоком було зведено бетонну оболонку — так званий "саркофаг", який згодом замінили новим укриттям у 2016 році.

🌲 7. Зона відчуження — унікальний біосферний заповідник

Попри трагедію, флора і фауна у зоні відчуження активно відновлюється. Там мешкають рисі, вовки, коні Пржевальського, лосі й безліч рідкісних птахів.

# data[].attributes.headline
Учні 6 класу Михайлівської гімназії з дошкільним відділенням та початковою школою філія № 2 Новогродівського опорного закладу загальної середньої освіти І - ІІІ ступенів № 7 Новогродівської міської ради Донецької області

# data[].attributes.subject
Учні 6 класу Михайлівської гімназії з дошкільним відділенням та початковою школою філія № 2 Новогродівського опорного закладу загальної середньої освіти І - ІІІ ступенів № 7 Новогродівської міської ради Донецької області

# data[].attributes.body
В серці ночі дзвони прогриміли,

Чорнобильське небо у вогні.

Герої йшли у темінь сміло,

Щоб врятувати нас усіх в ті дні.

Вогонь і радіація в бою,

А дух людський, незламний, незборимий,

Ліквідатори, ви честь свою

Несете в пам'ять вічну, нерушиму.

Ваш подвиг, наче світло в темряві,

Для світу ви, як маяки стоїте.

Чорнобиль шепче вам у сивій траві:

"Герої, пам'ять вічна про вас живе."

# data[].attributes.headline
Пам'ятник криворіжцям — ліквідаторам аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
Пам'ятник криворіжцям — ліквідаторам аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.body
Пам'ятник криворіжцям — ліквідаторам аварії на ЧАЕС встановлено в місті Кривий Ріг у 2008 році на честь криворіжців, які приймали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській атомній електростанції.
Білориха Тимофій 1-В клас Криворізька гімназія № 130 Криворізької міської ради Дніпропетровської області

# data[].attributes.attachment_link.title
пам'ятник Ліквідаторам аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.headline
ЧОРНОБИЛЬ: ЯК ЦЕ БУЛО. підготували вихованці Гуртка ДОЕНЦ "Основи генетики та селекції", керівник Капітанова Л.М.

# data[].attributes.subject
ЧОРНОБИЛЬ: ЯК ЦЕ БУЛО. підготували вихованці Гуртка ДОЕНЦ "Основи генетики та селекції", керівник Капітанова Л.М.

# data[].attributes.body
У цьому відео на простому рівні розбираються і аналізуються причини аварії на 4 енергоблоці Чорнобильської АЕС 26 квітня 1986 року. Матеріали: INSAG-7

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль. Як сталася аварія на ЧАЕС [Mike Bell]

# data[].attributes.attachment_caption
До Міжнародного дня пам'яті про Чорнобильську катастрофу згадаймо наших костянтинівців - учасників ліквідації Чорнобильської трагедії.648 ліквідаторів працювали вахтовим способом: пожежні, лікарі, міліціонери. Ті, що набирали максимально допустиму норму радіації їхали додому, замість них приїздили інші. І так з 1986 по 1991, коли після пожежі на 2-ому енергоблоці, було прийнято перше рішення про зупинку ЧАЕС.                                                                              Першими на ліквідацію наслідків аварії направили пожежних з СВПЧ-40 і СВПЧ-41. У подальшому був утворений 10-й воєнізований пожежний загін м. Костянтинівки, який увійшов до складу Донецького пожежного батальйону з ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС.26 травня 1986 року з Костянтинівки до Чорнобиля були відряджені перші 25 медичних працівників та водіїв швидких.                                   Ліквідувати наслідки аварії їхали міліціонери: перевіряли збереження опечатаного житла, припиняли випадки мародерства, розслідували злочини, чергували на КПП, привозили мешканців до рідних будинків забрати документи, забуті в поспіху.Задля вшанування подвигу у боротьбі з Чорнобильською техногенною катастрофою 22 листопада 2013 року у Костянтинівці за ініціативою ветеранів-чорнобильців та підтримкою міської і районної адміністрацій був відкритий Меморіал в пам’ять про костянтинівських учасників-ліквідаторів (за інформацією Костянтинівського міського краєзнавчого музею).                                                                                                   

# data[].attributes.headline
Згадаймо наших костянтинівців - учасників ліквідації Чорнобильської трагедії.

# data[].attributes.subject
Згадаймо наших костянтинівців - учасників ліквідації Чорнобильської трагедії.

# data[].attributes.body
Лідери учнівського самоврядування Костянтинівського ЗЗСО І-ІІІ ступенів №6 "Маленька країна" та педагог-організатор Аненкова К.Г.

# data[].attributes.headline
Краматорська ЗОШ №30. ДОЕНЦ.

# data[].attributes.subject
Краматорська ЗОШ №30. ДОЕНЦ.

# data[].attributes.body
-26 квітня 1986 року сталася аварія на четвертому енергоблоці.

-З різницею у дві секунди відбулися два вибухи на четвертому реакторі Чорнобильської АЕС.

-Обвалилася частина будівель, почалася велика пожежа.

-Величезну кількість радіоактивних речовин було викинуто в атмосферу.

-Багатоденну пожежу намагалися загасити сотні пожежників і працівників аварійних служб. Багато з них згодом померли від променевої хвороби.

-Понад 100 тисяч жителів найближчих населених пунктів було евакуйовано після аварії.

-Щоб запобігти подібним аваріям у майбутньому, наприкінці 1986 року четвертий реактор накрили спеціальним "саркофагом" і Чорнобильську АЕС знову ввели в експлуатацію. У наступні роки через великі пожежі відключили інші три реактори.

# data[].attributes.headline
Шануємо пам`ять ліквідаторів аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.subject
Шануємо пам`ять ліквідаторів аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.body
ДОЕНЦ, вихованці гуртка "Основи генетики та селекції", керівник Капітанова Л.М.

# data[].attributes.headline
Шануємо пам`ять ліквідаторів аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.subject
Шануємо пам`ять ліквідаторів аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.body
ДОЕНЦ, вихованці гуртка "Основи генетики та селекції", керівник Капітанова Л.М.

# data[].attributes.headline
Пам'ятник у місті Краматорськ ліквідаторам аварії на ЧАЕС.

# data[].attributes.subject
Пам'ятник у місті Краматорськ ліквідаторам аварії на ЧАЕС.

# data[].attributes.body
Україна увійшла в світову історію наймасштабнішою аварією в історії атомної енергетики. В ліквідації її наслідків взяли участь понад 600 000 людей. Були серед них і краматорці. У 2020 році встановили пам'ятник всім учасникам та загиблим на ЧАЕС . Місто Краматорськ віддає шану усім, хто постраждав від страшної трагедії XX сторіччя – вибуху на Чорнобильскій АЕС. Тоді, у квітні 1986 року.

Краматорська ЗОШ № 30, вихованці гуртків ДОЕНЦ "Основи генетики та селекції", керівник Капітанова Л.М.

# data[].attributes.headline
Шануємо пам'ять Краматорських ліквідаторів аварії на ЧАЕС 

# data[].attributes.subject
Шануємо пам'ять Краматорських ліквідаторів аварії на ЧАЕС 

# data[].attributes.body
У ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС взяло участь 790 краматорчан.

26 квітня 1986 року увійшло в історію України як День Чорнобильської трагедії. Щороку ми вшановуємо пам'ять жертв страшної катастрофи і згадуємо імена героїв, які допомогли її подолати.

У Музеї історії Краматорська є багато унікальних матеріалів, присвячених Чорнобильській трагедії та мешканцям міста, які брали участь у ліквідації аварії. Щорічно до війни у музеї проводилися виставки та зустрічі пам'яті, присвячені цим подіям.

# data[].attributes.headline
Миколаївський заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №11 Новогродівської міської ради Донецької області 

# data[].attributes.subject
Миколаївський заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №11 Новогродівської міської ради Донецької області 

# data[].attributes.body
Аварія на Чорнобильській АЕС стала одним з похмурих символів трагедії, до якої може призвести техногенна катастрофа. 26 квітня відзначається Міжнародний день пам’яті жертв радіаційних аварій і катастроф.

Нагадаємо, що вночі 26 квітня 1986 року в 1:23 на АЕС, що знаходиться на території України, стався вибух. Будівля четвертого енергоблоку, покрівля машинного залу частково обвалилися. У різних приміщеннях і на даху виникло понад 30 вогнищ пожежі. В результаті аварії стався викид в навколишнє середовище до 380 000 000 кюрі радіоактивних речовин, зокрема ізотопів урану, плутонію, йоду-131, цезію-134, цезію-137, стронцію-90.

# data[].attributes.headline
Робота учнів 8 класу опорного закладу "Світлівська ЗОШ 1-3 ступенів" Добропільської міської ради Покровського району Донецької області.

# data[].attributes.subject
Робота учнів 8 класу опорного закладу "Світлівська ЗОШ 1-3 ступенів" Добропільської міської ради Покровського району Донецької області.

# data[].attributes.body
Ліквідатори наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

У ліквідації наслідків аварії взяли участь близько 240 тисяч людей. Серед них є і мешканці Світлівського старостинського округу Добропільської міської ради Покровського району. Це Брюшков Володимир Михайлович, Скрипнік Євген Миколайович, Скрипнік Сергій Миколайович, Гапон Володимир Олександрович, Гапон Сергій Васильович, Жарких Олександр Іванович, Пожидаєв Валерій Михайлович, Лабза Василь Васильович.

# data[].attributes.headline
Фрески Прип'яті

# data[].attributes.subject
Фрески Прип'яті

# data[].attributes.body
Фрески Прип'яті — це унікальні художні об’єкти, які залишились на стінах громадських будівель цього покинутого міста після аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році. Хоча Прип’ять зараз є зоною відчуження, вона й досі зберігає багато слідів радянської епохи, і серед них — фрески, мозаїки та настінні розписи, які створювали місцеві або запрошені художники ще до катастрофи.

Багато фресок вже сильно пошкоджені часом і радіацією, але деякі дослідники, фотографи та митці документують і вивчають їх як частину культурної спадщини. Вони надихають на створення арт-проєктів, фільмів і виставок. Ці фрески не тільки мають естетичну цінність, а й є важливими свідками історії — вони передають атмосферу часу, в якому жило місто, і світогляд його мешканців.

# data[].attributes.headline
Ушкварок Олександр, учень 6-Г класу Костянтинівського ЗЗСО №1 

# data[].attributes.subject
Ушкварок Олександр, учень 6-Г класу Костянтинівського ЗЗСО №1 

# data[].attributes.body
Мій дідусь, Уваров Віктор Миколайович (02.01.1953–09.08.2011), був учасником ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС. У 1986 році його призвали до воєнкомату, і протягом трьох місяців їх військова частина боролася з наслідками страшної катастрофи на 4-му реакторі ЧАЕС. За мужність і відвагу дідусь отримав багато нагород. Його ім’я назавжди залишилось в історії — його викарбувано на пам’ятному знаку загиблим та померлим чорнобильцям. Я дуже пишаюся своїм дідусем.

# data[].attributes.headline
Руслан Пімачов, учень 6 класу Гродівської ЗОШ І-ІІІ ступенів, вихованець гуртка ДОЕНЦ "Лідерство - стиль життя"

# data[].attributes.subject
Руслан Пімачов, учень 6 класу Гродівської ЗОШ І-ІІІ ступенів, вихованець гуртка ДОЕНЦ "Лідерство - стиль життя"

# data[].attributes.body
До Чорнобильської аварії був консенсус стосовно того, що реактори не вибухають. Що ядерна енергетика повністю безпечна, нічого поганого з нею статися не може. Можуть бути невеличкі інциденти.

Після Чорнобиля вся історія про ядерну безпеку та радіаційну безпеку отримала величезний поштовх. Стало очевидно, що реактори вибухають, тому до техніки безпеки треба ставитися набагато серйозніше.

# data[].attributes.headline
Герої Донеччини! Костянтинівський заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №1, лідери самоврядування « Нове покоління»

# data[].attributes.subject
Герої Донеччини! Костянтинівський заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №1, лідери самоврядування « Нове покоління»

# data[].attributes.body
Беспа́лов, Вале́рій Олексі́йович 21.09.1957, народився на Донеччині — інженер-теплоенергетик, старший інженер управління 4-м енергоблоком Чорнобильської АЕС (1986–1989), ліквідатор наслідків Чорнобильської катастрофи 1986, Герой України (з 2019).

07.05.1986 група із трьох осіб оперативного персоналу ЧАЕС: старший інженер-механік реакторного цеху № 2 О. Ананенко, старший інженер управління енергоблоком № 4 Беспалов і начальник зміни станції Б. Баранов, по коліна в радіоактивній воді та цілковитій темряві, вдягнені у військові захисні костюми Л-1 із прогумованої тканини, увійшли в одне з підвальних приміщень четвертого енергоблока. Після вибуху в руїни для охолодження безперервно подавали воду, яка затопила підвальні приміщення станції. Припускали, що в активній зоні реактора після вибуху залишилося 180 тон розжареного до 1800 °C ядерного палива. Під вагою 5 тисяч тон матеріалів, які скинули з вертольотів, ядерне паливо могло досягнути басейну-барботера під четвертим реактором, де було майже 4 тисячі тон води. Нависла загроза нового потужного водневого вибуху. Знайти та відкрити засувки спорожнення міг тільки персонал реакторного цеху № 2, який обслуговував обладнання басейну-барботера енергоблоків № 3 і № 4.

В умовах значного радіаційного фону, задухи, поганої видимості Б. Баранов привів групу у визначене місце. О. Ананенко та Беспалов знайшли та відкрили засувки, спустили воду з басейну-барботера зруйнованого четвертого енергоблока в приміщення допоміжних споруд реакторного відділення (ВСРО). Це дозволило запобігти повторному вибуху залишків реактора. За свідченнями Б. Баранова, маршрут був дуже складний, радіаційна обстановка, яку вони постійно вимірювали під час руху, змінилася на кілька порядків: від 10 до тисячі рентген. ЗМІ писали, що всі троє загинули від променевої хвороби. Але всі вижили та продовжили працювати на ЧАЕС.

# data[].attributes.headline
Робота учня 5-А класу Селидівського ліцею №1 

# data[].attributes.subject
Робота учня 5-А класу Селидівського ліцею №1 

# data[].attributes.body
На ранкову зустріч Бацуца Владислав підготував презентацію з фактами про Чорнобильску трагедію

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобильська катастрофа готовий варіант

# data[].attributes.headline
Чорнобильська катастрофа. Пам'ятаємо.

# data[].attributes.subject
Чорнобильська катастрофа. Пам'ятаємо.

# data[].attributes.body
Березуцький Микита, 9-Б клас, Костянтинівський ЗЗСО №13.

Катастрофа вважається найбільшою за всю історію ядерної енергетики до вибуху на АЕС «Фукусіма-1», як за кількістю загиблих і потерпілих від її наслідків людей, так і за економічним збитком.

# data[].attributes.headline
Слоняча нога

# data[].attributes.subject
Слоняча нога

# data[].attributes.body
У результаті аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році утворився один із найнебезпечніших об’єктів на планеті — "Слонова нога".

Це застигла радіоактивна маса, що складається з розплавлених матеріалів реактора, включаючи ядерне паливо, бетон і сталь. Спочатку цей об’єкт випромінював 10 000 рентгенів на годину, що достатньо, щоб убити людину за кілька хвилин. Навіть зараз, майже 40 років потому, перебування поруч із "Слоновою ногою" може бути смертельним, оскільки рівень радіації залишається надзвичайно високим. Хоча ядерний матеріал у Чорнобилі повільно охолоджується, він залишатиметься небезпечним ще багато років.

Через десять років після катастрофи вчені змогли сфотографувати радіоактивну масу всередині реактора. Випромінювання було настільки високим, що заважало проявленню плівки.

На одній з фотографій зображено Артура Корнєєва, заступника директора об'єкта "Укриття" на Чорнобильській АЕС, що проводив дослідження у місці катастрофи.

Остапенко Марія учениця 10 класу Святогорівської ЗОШ.

# data[].attributes.attachment_link.title
слоняча нога.PNG

# data[].attributes.headline
Сергєєва Юля учениця 9 класу Святогорівської  ЗОШ

# data[].attributes.subject
Сергєєва Юля учениця 9 класу Святогорівської  ЗОШ

# data[].attributes.body
«Рудий ліс» - це ділянки соснового лісу в ближній зоні Чорнобильської АЕС, які зазнали гострого радіаційного опромінення внаслідок аварії у 1986 році. Ділянки розташовані на захід від станції. Назва лісу походить від специфічного кольору загиблої хвої.

Ліс в зоні летального ураження був джерелом вторинного радіоактивного забруднення (наприклад при пожежі) та погіршував радіаційну ситуацію на прилеглих до нього транспортних магістралях, які пов’язували ЧАЕС, місто Прип’ять, залізничну станцію Янів та місто Чорнобиль. В зв’язку з цим, ухвалили рішення про захоронення частини лісу (приблизно 50%). Захоронення загиблих дерев, підросту та верхнього шару ґрунту виконували шляхом підрізання, звалювання та закладки в ґрунтові траншеї з наступним засипанням шару ґрунту, товщиною приблизно метр. Захоронили понад чотири тисячі метрів кубічних лісу.

Зауважимо, якщо раніше у лісі можна було працювати впродовж хвилин, тепер можна працювати протягом днів, хоча це унікальне місце досі зберігає небезпеку для здоров’я та життя людини, тому без професійної необхідності перебувати у «рудому лісі» не рекомендують.

Наразі радіаційний фон на шляху поблизу лісу становить від 2 до 3,5 мікрозіверта на годину. Це вище, ніж природній радіаційний фон приблизно у 10 разів. Втім, якщо пройти глибше в ліс, можна зауважити ряди горбочків вздовж дороги. Це згорнутий радіаційний ґрунт, який одразу після аварії прибрали, щоб убезпечити рух транспорту дорогою. Якщо підійти до цих горбочків, можна виявити, що фон підвищиться ще вдесятеро.

# data[].attributes.attachment_link.title
оудий ліс.PNG