# data[].attributes.body
Vukovar je grad u Hrvatskoj, na istoku Slavonije. Najveća je hrvatska riječna luka na Dunavu u hrvatskome dijelu Srijema. Upravno je, obrazovno, gospodarsko i kulturno središte Vukovarsko-srijemske županije, a nakon Vinkovaca i drugi najveći grad te županije po broju stanovnika.

# data[].attributes.body
Nalazi se u sjevernoj Dalmaciji, 28 km južno od Zadra. Smješten je na malom poluotoku i kopnu. Na njegovoj sjevernoj strani je uvala Bošana a na južnoj Soline. Ispred grada su otoci Planac i Sv. Katarina sa svjetionikom.

# data[].attributes.body
Crikvenica je grad u zapadnoj Hrvatskoj, točnije u Kvarnerskome zaljevu. Administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

# data[].attributes.body
Smiljan je selo koje se nalazi sedam km sjeverozapadno od Gospića i petnaest km od ceste Split – Zagreb. Prema popisu iz 2001. godine u selu je živjelo 446 osoba.

# data[].attributes.body
Prvić je otok u šibenskom otočju, u blizini Vodica. Površina otoka je 2,41 km², a broj stanovnika otoka je 453 Dužina obale je 10,6 km, a koeficijent razvedenosti obale je 1,93. Najviši vrh na otoku je Vitković.

# data[].attributes.body
Ključić Brdo je naselje u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji, točnije u Turopolju. Nalazi se na površini od 4,42 četvorna kilometra. Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2011. godine selo ima 214 stanovnika i 67 kućanstava.

# data[].attributes.body
Ključić Brdo je naselje u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji, točnije u Turopolju. Nalazi se na površini od 4,42 četvorna kilometra. Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2011. godine selo ima 214 stanovnika i 67 kućanstava

# data[].attributes.body
Dvorac Trakošćan jedan je od najatraktivnijih dvoraca u Hrvatskoj; nalazi se u Varaždinskoj županiji, 12 km sjeveroistočno od Krapine, 30 km jugozapadno od Varaždina; nadmorska visina 250 m. S oko 40.000 posjetitelja godišnje jedan je od najposjećenijih hrvatskih dvoraca.

# data[].attributes.body
Dvorac Trakošćan jedan je od najatraktivnijih dvoraca u Hrvatskoj; nalazi se u Varaždinskoj županiji, 12 km sjeveroistočno od Krapine, 30 km jugozapadno od Varaždina; nadmorska visina 250 m. S oko 40.000 posjetitelja godišnje jedan je od najposjećenijih hrvatskih dvoraca.

# data[].attributes.body
Šibenik je jedan od najstarijih hrvatskih samorodnih gradova[5] na Jadranu, glavni grad te kulturno, obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije.

# data[].attributes.body
Nacionalni park Plitvička jezera osobita je geološka i hidrogeološka krška pojava. Kompleks Plitvičkih jezera proglašen je nacionalnim parkom 8. travnja 1949. godine.

# data[].attributes.location_name
Sokolarski centar, Škugori, Dubrava Kod Šibenika

# data[].attributes.headline
Sokolarski centar, Škugori, Dubrava Kod Šibenika

# data[].attributes.subject
Sokolarski centar, Škugori, Dubrava Kod Šibenika

# data[].attributes.body
Sokolarski centar smješten u gustoj borovoj šumi šibenske Dubrave, samo 8 km od središta Šibenika, predstavlja jedinstveno mjesto gdje se posjetitelji mogu upoznati s tajanstvenim životom nebeskih lovaca – sokolova.

# data[].attributes.body
Krk , uz susjedni otok Cres najveći otok u Jadranskom moru i ujedno najveći otok u Republici Hrvatskoj .Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji, a upravno sjedište otoka je grad Krk.

# data[].attributes.location_name
Slastičarnica Grabar - Gajnice, Gajnice, Zagreb

# data[].attributes.headline
Slastičarnica Grabar - Gajnice, Gajnice, Zagreb

# data[].attributes.subject
Slastičarnica Grabar - Gajnice, Gajnice, Zagreb

# data[].attributes.body
To je najbolja slastičarnica u gnc

# data[].attributes.location_name
Kazalište Trešnja, Mošćenička ulica, Zagreb

# data[].attributes.headline
Kazalište Trešnja, Mošćenička ulica, Zagreb

# data[].attributes.subject
Kazalište Trešnja, Mošćenička ulica, Zagreb

# data[].attributes.body
Gradsko kazalište Trešnja osnovano je 1969. godine. Tada imenom Malo kazalište Trešnjevka radilo je kao profesionalno kazalište za djecu, što je značilo suradnju s najpoznatijim imenima hrvatskoga glumišta i vrhunskim redateljima. Desetak godina poslije stvara se stalni glumački ansambl i raste prateća ekipa tehničkih suradnika.

# data[].attributes.location_name
Centar za kulturu i obrazovanje Susedgrad, Argentinska ulica, Zagreb

# data[].attributes.headline
Centar za kulturu i obrazovanje Susedgrad, Argentinska ulica, Zagreb

# data[].attributes.subject
Centar za kulturu i obrazovanje Susedgrad, Argentinska ulica, Zagreb

# data[].attributes.body
Dvorana Centra za kulturu i obrazovanje Susedgrad nalazi se na adresi Argentinska 5 u Gajnicama. Raspolaže sa 241 sjedećim mjestom, te je opremljena profesionalnim tehničkim uređajima i kvalitetnom audio i rasvjetnom opremom. Prigodna je za održavanje različitih događanja – prezentacija, konferencija, seminara, tečajeva, radionica, promocija, koncerata, kazališnih predstava, filmskih projekcija.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Centar za kulturu i obrazovanje SUSEDGRAD

# data[].attributes.location_name
Gornji Grad, Gornji Grad - Medveščak, Zagreb

# data[].attributes.headline
Gornji Grad, Gornji Grad - Medveščak, Zagreb

# data[].attributes.subject
Gornji Grad, Gornji Grad - Medveščak, Zagreb

# data[].attributes.body
Položaj gradske četvrti Gornji grad – Medveščak na zemljovidu grada Zagreba

Površina:10,13 km² Stanovništvo:30 962 stan. (2011.)Gustoća stanovništva:3056,47 stan./km²

Ulaz u Mirogoj

Gornji grad – Medveščak tradicionalni je dio grada i gradska četvrt u samoupravnom ustrojstvu Grada Zagreba. Gradska četvrt osnovana je Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., i obuhvaća dio samog centra grada tj. Gornji grad, Kaptol i predjele sjeverno od njega

# data[].attributes.body
Gradska četvrt osnovana je Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., a u prethodnim ustrojstvima postojala je i općina istog imena, a dugo je Donji grad bio podijeljen između općina Centar i Medveščak. Po podatcima iz 2011. površina četvrti je 3,02 km², a broj stanovnika 37 024.

# data[].attributes.body
Gradnja zgrade Glavnog kolodvora počela je 1890., a objekt je svečano otvoren 18. kolovoza 1892. pod imenom Državni kolodvor. Projekt za zgradu izradio je arhitekt Državnih ugarskih željeznica Ferenc Pfaff. Zgrada Glavnog kolodvora registrirana je kao kulturno dobro. Veća rekonstrukcija izvedena je za Univerzijadu (1986./87.), te ponovo 2006. godine.

# data[].attributes.body
Kamenita vrata jedan su od najbolje očuvanih spomenika starog Zagreba. Riječ je o zgradi oblikovanoj poput pravokutne kule s kolnim prolazom. Dio su obrambenog sustava zagrebačkog Gradeca i jedina su od vrata koja postoje još i danas. Sagrađena su u 13. stoljeću, a svoj današnji oblik dobila su 1760. godine. U prolazu vrata smještena je kapela sa slikom Majke Božje od Kamenitih vrata, zaštitnice grada, prema slici koja je neokrnjena preživjela veliki požar 1731.

# data[].attributes.location_name
Kula Lotrščak, Strossmayerovo šetalište, Zagreb

# data[].attributes.headline
Kula Lotrščak, Strossmayerovo šetalište, Zagreb

# data[].attributes.subject
Kula Lotrščak, Strossmayerovo šetalište, Zagreb

# data[].attributes.body
Grički top jedna je od zagrebačkih znamenitosti. Top svakoga dana pucnjem označava podne, a prvi put se takav način označavanja podneva dogodio 1. siječnja 1877. godine na inicijativu gradskog vijećnika Đure Deželića.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Kula Lotrščak, Strossmayerovo šetalište, Zagreb

# data[].attributes.body
Na Trg Josipa Jurja Strossmayera stići ćete ako produžite svoju šetnju iza Tomislavovog parka. Zagrebčani ga još popularno zovu Strossmayerov trg ili Strossmayerov park.

Ovaj park je nešto manji, ali jednako tako bogat zelenilom, cvijećem, klupama za odmor u hladovini te povješću.