# data[].attributes.attachment_caption
נייר עמדה לח"כ יאיר גולן

# data[].attributes.headline
נייר עמדה לח"כ יאיר גולן

# data[].attributes.subject
נייר עמדה לח"כ יאיר גולן

# data[].attributes.headline
עמותת שמרו נפשם

# data[].attributes.subject
עמותת שמרו נפשם

# data[].attributes.body
מייסד תמיר פלג

# data[].attributes.headline
כתבה בנושא - ליאור לוי יו"ר בהתנדבות של עמותת "שמרו נפשם"

# data[].attributes.subject
כתבה בנושא - ליאור לוי יו"ר בהתנדבות של עמותת "שמרו נפשם"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אנשים ומחשבים - פורטל חדשות היי-טק, מיחשוב, טלקום, טכנולוגיות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יהודה קונפורטס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת אנשים ומחשבים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דניאל ארנרייך

# data[].attributes.attachment_link.title
קריאה לראשי תעשיית ה-IT: העסיקו נפגעי פוסט טראומה -

# data[].attributes.attachment_link.description
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל הינו אחד הימים העצובים בלוח השנה הישראלי. יום שאנו מציינים וזוכרים בו את פניהם הצעירות של עשרות אלפי גיבורות וגיבורים, אשר נתנו את נפשם במהלך שירותם הצבאי על הבטחת קיומה של מדינת ישראל. לצידם של הנופלים ישנם גם החיים, פצועי גוף ונפש, אשר חיים לצידנו, כאשר הנוהג שנוצר סביב יום [...]

# data[].attributes.body
דני יתום, נשיא העמותה

אורן אור ביטון, יו"ר ומייסד (הלום)

# data[].attributes.attachment_link.description
העמותה שמה לה למטרה לסייע להלומי קרב ולנפגעי פוסט טראומה מכוחות הביטחון וההצלה לקבל הכרה וסיוע מהמדינה - ולהשתתף באיתור, טיפול וליווי של הנפגעים, בני משפחותיהם וקהילותיהם, תוך מתן כלים לשיקומם ולניהול חיים מלאים לצד מצב הפוסט טראומה ממנו הם סובלים.

# data[].attributes.headline
עמותת לוחמים לחיים

# data[].attributes.subject
עמותת לוחמים לחיים

# data[].attributes.body
עידו גל רזון - מייסד העמותה (הלום)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לוחמים לחיים

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד הבית - לוחמים לחיים

# data[].attributes.attachment_link.description
עמותת "לוחמים לחיים" מימון וליווי משפטי בהליך ההכרה להלומי קרב ופוסט טראומה לתרום עכשיו לחצו כאן מי אנחנו אז על מה כל הסיפור בעצם? איך התחלנו? מהן מטרות העמותה, היעדים ואיך בעצם אנחנו מתכוונים לעזור לחיילי צה"ל שהגנו עלינו בקרב? סיוע משפטי חייל צה"ל משוחרר? נפצעת בזמן לחימה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קנאביס רפואי

עמותת "לוחמים לחיים" היא כיום הגוף המשמעותי ביותר בכל הנוגע לסיוע למיצוי זכויות לוחמים מול משרד הביטחון. בעולם בו מטופלים הסובלים מפוסט טראומה מתקשים עדיין לזכות בהכרה מהחברה ומהמדינה, פעילות העמותה היא זו שנותנת להם תקווה לחיים טובים יותר. "אלה אנשים שהמטרה העיקרית שלהם היא להיות מסוגלים להסתכל למשפחה שלהם בעיניים"

שרי שיין | mako קנאביס

צילום: shutterstock, Nadezda Barkova

"גם אני הייתי גולנצ'יק, למה אתם לא מטפלים בי? איפה קצינת הנפגעים שלי? אני הרגתי בשבילכם בידיים האלה, אני הרגתי בשבילכם יותר מ-40 איש. תשע שנים, ואין לי אחוז אחד נכות. אמא שלי צריכה לשלם לי את הכול. אף אחד לא מטפל בי. ואני מתלונן, אני צועק, אני משתין בלילה מפוסט טראומה".

לא הרבה ישכחו את הזעקה הזו של עידו גל רוזן ב-2015, במחאה על טיפול הרשויות בנפגעי פוסט טראומה, בוועדה לענייני ביקורת המדינה שדנה בזכויות לוחמי צה"ל. עידו עצמו נלחם בעזה במבצע "צלול כיין", ואיבד חברים רבים בקרבות עזים שהשאירו אותו פצוע נפשית ומלא ברגשות אשם. רק אחרי הזעקה הפומבית הזאת קיבל הכרה כפצוע צה"ל הלום קרב. ב-2017 הקים יחד עם חברים נוספים, חן שושן ובן גור לוי, את עמותת "לוחמים לחיים", שתשמיע את קולם של הלומי הקרב ותלווה אותם צעד אחר צעד, מההכרה ועד השיקום; מהגשת התביעה למשרד הבטחון, דרך הגעה לוועדות הרפואיות. אותם לוחמים שנדרשים להתמודד גם מול המערכת המלווה במסכת בירוקרטיה קשה עבורם, אך גם מול זיכרונות מעברם הכואב. ב"לוחמים לחיים" לא משאירים אותם לבד, והיום הם הפכו לגוף המשמעותי ביותר בישראל למיצוי זכויות לוחמים מול משרד הביטחון.

לוחמי צה"ל בלחימה בעזה | צילום: JACK GUEZ/AFP/GettyImages

"זאת עמותה שעשתה המון דברים בתחום התודעתי בכל מה שקשור לפוסט טראומה", אומר חן שושן מנהל הפעילות של העמותה. "העמותה מלווה את האנשים גם בצד הרגשי וגם בצד המשפטי-בירוקרטי. חשוב להבין כי להכרה של משרד הבטחון בזכויות יש שני צדדים: האחד, התמודדות בירוקרטית משפטית של מיצוי זכויות, והשני, הוא התמודדות רגשית עם התהליך הקשה הזה. לקבל הכרה זה אומר להיזכר בדברים שאתה לא רוצה להיזכר בהם, לעלות מול ועדה ולספר את הסיפור שלך. זה אירוע מאד קשה. המשמעות של ליווי רגשי זה לא רק להחזיק את היד, זה גם לנדנד ולדחוף כשצריך. זה לא פשוט, יש להם נטייה לברוח, להיעלם, לדחות".

ב-9.5.2021 התקבלה החלטה היסטורית של הממשלה לאשר את רפורמת "נפש אחת" שנועדה לכונן רפורמה בהליכי ההכרה, השיקום והטיפול בפצועי צה"ל.

מה השתנה מאז רפורמת "נפש אחת"?
"לפני הרפורמה, ההכרה לקחה לעתים שנים. אנשים נלחמו חמש, שש, שבע שנים על ההכרה. אנשים שהפוסט טראומה זועקת מהם. במצב נפשי נוראי, אנשים שגרים ביער, גרים באוטו, והמדינה לא הכירה בהם. רוב הזכאות מותנית קודם כל בהכרה. היום התהליך קצר יותר כאשר בתיקים שבהם אנו מטפלים הממוצע נמוך מחצי שנה".

עידו גל רוזן | צילום: לוחמים לחיים

מהם אחוזי ההצלחה של העמותה?
"המנגנון שיצרנו הוא מעולה. אנחנו עומדים על 98% הצלחה בהכרה. במקביל, אנחנו עושים הרבה פעילות שקשורה בתודעה. ההבנה היא שההכרה בפוסט טראומה צריכה לחדור למיינסטרים. צריך להבין שזה איתנו, שזה לא מוזר.

"אתה מגיע כשאיבדת אמון בכל מערכת אפשרית, במערכת הצבאית, במשרד הביטחון", אומרת עו"ד עירית פריבר נשר, שמייצגת את הלומי הקרב בעמותה בארבע שנים האחרונות יחד עם עו"ד רינת גולד גזית. "אתה מאבד אמון באנשים, רבים נטשו אותך או נטשת אותם כי לא הבינו אותך. חשבו שאתה עצלן, שאתה משוגע. כל עוד לא נתת לתופעה את השם הרשמי שלה, אנשים לא יודעים איך לאכול את זה. יש כאלה שהיו אצל עורכי דין שגבו מהם לא מעט כסף וגרמו להם להרגיש שזה תהליך בלתי אפשרי. בעמותה דייקנו את הדרישות, ואנחנו משתדלים להיפגש עם אנשים שכבר קיבלו אבחון מגורם מקצועי, אבל לאורך השנים פגשנו אנשים שבזכות המפגש עם העמותה קיבלו את הדחיפה הראשונה ללכת ליחידה לתגובות קרב, לחשוף את הסיפור שלהם ולדבר עליו.

האם מגיעים לעמותה גם לוחמים וותיקים לשעבר שמעולם לא הוכרו על ידי משרד הביטחון?
פריבר נשר: "יש אנשים בגילאי 70 פלוס שרוצים להבין איך זה שהם התגרשו כל כך הרבה פעמים, או לא התחתנו, או שלא נולדו להם ילדים. אנשים רוצים לסגור מעגל, להבין איך האירוע ב-73' או ב-67 השפיע באופן כל כך דרמטי על החיים שלהם. אלה אנשים שהמטרה העיקרית שלהם היא להיות מסוגלים להסתכל למשפחה שלהם בעיניים. הם יודעים שהם גרמו סבל רב לילדים שלהם. הם מבינים שההתנהגות שלהם נבעה ממשהו מאוד ספציפי שהם לא יכלו לפתוח ולטפל בו. אנשים שמסתובבים עשרות שנים עם משהו לא פתור, שנים של מנגנוני הדחקה. לפעמים הדרך יותר חשובה מהמטרה. המטרה היא לקבל את הזכויות, את השיקום, אבל להכרה יש כוח מטורף. זה לסגור מעגל.

גבר בוכה | צילום: shutterstock | Srdjan Randjelovic

"אני מדברת על אנשים עם אחוזי נכות גבוהים. אם יש להם משפחה תומכת זה מדהים, אבל יש כאלה שאין להם משפחה והם בודדים. אנשים שחשבו עליהם שהם לא מחזיקים בעבודות כי הם עצלנים. הייתי בוועדה עם בחור שהוריו לקחו אותו ואת זוגתו למסעדה, והוא קיבל התקף זעם ועזב את המסעדה וברח. בוועדה הרפואית הוא איבד את ההכרה. האנשים האלה מסתובבים לעיתים עם המון בושה. המטרה היא שהם יחזרו להיות חלק מהחברה. אחרי שנתנו כל כך הרבה מעצמם למען החברה הם בוחרים הרבה פעמים לא להיות חלק מהמעגל החברתי".

כמה משפיעים עליך הסיפורים?
פריבר נשר: "קשה לעצור את הדמעות. את רואה אנשים, המיטב של המיטב, פורצים בבכי כמו ילדים. יש לי הלום קרב שהוא ואשתו היו ישנים כל לילה ליד אמבולנס בסורוקה, כי שם הוא הרגיש הכי בטוח. הלום קרב שלא מסוגל לחיות בתוך בית והוא חי באוהל. וזאת המציאות שהילדים שלהם מכירים. אני מדברת על אנשים בני 50 שרק עכשיו הם מטפלים בזה. הם לא פנו למשרד הביטחון מהרבה סיבות. יש כאלה שחששו שלא יאמינו להם, למשל מסתערב מ-1982 שצריך להביא עדויות ואין לו אפשרות כזאת. אחרי תהליך עם הפסיכיאטר הוא העז לחשוף את זה בפני חבריו ליחידה, והם הוציאו אותו מקבוצת הוואטסאפ שלהם. כי זה לא גברי וזה לצאת נגד המערכת. התהליך הזה הוא מאד עמוק. הוא משנה חיים".

הכתבה היא חלק מפרויקט מיוחד של mako קנאביס לרגל יום הזיכרון:
"מסך עשן: המלחמה נגמרה - אבל הם נש מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
"פוסט טראומה צריכה להיכנס למיינסטרים. צריך להבין שזה איתנו"

# data[].attributes.attachment_link.description
עמותת "לוחמים לחיים" היא כיום הגוף המשמעותי ביותר בכל הנוגע לסיוע למיצוי זכויות לוחמים מול משרד הביטחון. בעולם בו מטופלים הסובלים מפוסט טראומה מתקשים עדיין לזכות בהכרה מהחברה ומהמדינה, פעילות העמותה היא זו שנותנת להם תקווה לחיים טובים יותר.

# data[].attributes.headline
עמותת לא מפקירים פצועים בשטח

# data[].attributes.subject
עמותת לא מפקירים פצועים בשטח

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לא מפקירים פצועים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העמותה שמה לה למטרה להוריד עד כמה שניתן את החסמים הבירוקרטיים, הפיזיים או הרגשיים של מי שסובל מפוסט טראומה על רקע צבאי וזקוק לעזרה. ולכן כל שירותי העמותה ניתנים בחינם וללא הגבלת זמן גם למתמודדים וגם לבני משפחותיהם, הן למוכרים ע''י משרד הביטחון וגם לכאלה שעדיין לא. כיום מגיעות אלינו עשרות פניות חדשות כל שבוע. בואו להיות שותפים, עזרו לנו להגדיל את היכולת שלנו לסייע להם. לעמותה אישור קבלת תרומות 46א' כמקובל - לצפייה באישור

לחצו כאן

המרחב הבטוח מהווה עבור המתמודדים אי של שקט נפשי, מקום מפגש עם קבוצת השווים המאפשר להם להיחשף בביטחון ללא ביקורתיות או שיפוטיות. במרחב מתקיימות סדנאות קבוצתיות ופרטניות, טיפולים, ארוחות משותפות ומועדון חברתי.

המרחב הפתוח

צוות הטיפול הקליני בעמותה מורכב מאנשי מקצוע מוסמכים אשר מתמחים בטיפול בפוסט טראומה על רקע צבאי, בעלי ניסיון רב בתחום. הטיפולים ניתנים ללא עלות, ללא הגבלת זמן וללא צורך בהכרה של משרד הביטחון. לשמחתנו, לאורך זמן, ניתן לראות שיפור משמעותי אצל מתמודדים המתמידים בטיפול. בנוסף, ניתנים בעמותה טיפולים בדיקור סיני וביומגנטיקה.

טיפולים

כחלק מבניית מעטפת מותאמת אישית לכל מתמודד, מתקיימות בעמותה סדנאות תרפואטיות שונות.

גינון טיפולי - עבודת אדמה שמחברת את המתמודד לעצמו, מקנה תחושת הצלחה ואחריות על תהליך מתמשך.

כלבנות טיפולית - עבודה רגשית מותאמת אישית בעזרת כלבים המוכחת כמאפשרת בניית חוסן רגשי.

יוגה רגישה לטראומה - ע''י חיבור גוף נפש היוגה הרגישה מאפשרת לפרק מטענים רגשיים בעזרת עבודה עם הגוף.

סדנאות יצירה מתחלפות - היצירה על צורותיה השונות מאפשרת מקום לביטוי ועיבוד חוויות ללא הצורך בשיתוף חשוף וישיר.

סדנאות תרפואטיות

אחת החוויות הקשות המלוות מתמודדים עם פוסט טראומה על רקע צבאי היא חווית הבדידות. ההבנה הזאת הביאה אותנו לבנות קהילה המבוססת על קשר חברתי יזום ורצוף עם כל חברי הקהילה. בעמותה רכזים חברתיים, הדואגים ליזום שיחות טלפון בתוך חיי היומיום של המתמודדים וכן להיות זמינים למי שצריך.כמו כן קבוצת וואטסאפ של הקהילה משמשת את המתמודדים לשיתופים, תמיכה הדדית ועזרה הדדית.ים אי של שקט נפשי, מקום מפגש עם קבוצת השווים המאפשר להם להיחשף בביטחון ללא ביקורתיות או שיפוטיות. במרחב מתקיימות סדנאות קבוצתיות ופרטניות, טיפולים, ארוחות משותפות ומועדון חברתי.

קהילה

מתוך ההבנה שעל פי המחקרים חיים בנינו הרבה יותר מתמודדים עם פוסט טראומה על רקע צבאי מהרשומים ברשומות שונות, וכחלק מהשאיפה שלנו לתת מענה עם אפס חסמים, אנחנו מפיקים אחת לתקופה אירועי חוץ על מנת לפגוש את קהל היעד: מתמודדים "בארון" בתוך שגרת חייהם ולתת להם את ההזדמנות לפנות לעזרה. הרצאות, כנסים, ימי כיף וימים מרוכזים בעמותה, הוכחו כיעילים מאוד בהגעה למתמודדים חדשים.

אירועים

# data[].attributes.attachment_link.title
מידע לתורמים | לא מפקירים פצועים בשטח

# data[].attributes.attachment_link.description
כל שירותי העמותה ניתנים בחינם וללא הגבלת זמן גם למתמודדים וגם לבני משפחותיהם. המרחב הפתוח, טיפולים, סדנאות, אירועי קהילה שונים. כל המידע לתורמים נמצא בדף זה

# data[].attributes.headline
עמותת אלבום שקוף

# data[].attributes.subject
עמותת אלבום שקוף

# data[].attributes.body
מייסדת, מנכ"לית - שני סופר

# data[].attributes.attachment_link.title
אלבום שקוף - מסע שיקום אישי ללוחמים משוחררים

# data[].attributes.attachment_link.title
הקרב לא נגמר: המיזם שמבקש לעזור ”לפצועים השקופים” שמתמודדים עם פוסט–טראומה

# data[].attributes.attachment_link.description
נחום, הקיבוצניק מהצנחנים, לא סובל פלאשים של מצלמה וגם בדייטים הקפיד לשבת עם הגב לקיר. תומר, החייל מהגלבוע, קופץ מכל ”בום” וסובל מהתקפי חרדה. ההערכה היא שבישראל ישנם עשרות אלפי מתמודדי פוסט–טראומה מהשירות הצבאי, אבל רק אלפים בודדים מוכרים רשמית. מיזם חדש של שני חובלים במיל’, שני סופר ואוהב גבעתי, בא לשנות את המצב ולהנגיש טיפול ותמיכה, ללא בירוקרטיה, ועדות או טפסים: ”אנחנו רוצים להגיע לאלה שהם וכל מי שסביבם סובלים”