# data[].attributes.body
El 5 de maig de 1789 es va inaugurar els estats generals en el saló de festes de palau de Versalles, convocada per lluís XVI, amb la intenció de resoldre la crisi financera que pareixia el país. Es componia de representants dels tres estaments de la societat francesa: el clergat o Primer Estat, la noblesa o Segon Estat, i el poble pla o Tercer Estat. La independència que van demostrar els diputats del Tercer Estat pel que fa als dos primers estaments la Corona, va marcar el veritable inici de la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
Davant la negativitat dels privilegiats a canviar el sistema de vot , el 17 de juny de 1789 el tercer estat formarà l'assembla Nacional i convidarà a la resta d'estaments a què se'ls unissin, però deixant clar que pensaven ocupar-se dels assumptes nacionals amb ells o sense els ingressos que obtenia la monarquia provenen dels impostos dels camperols i burgesos (el tercer estament), i aquests estaven molestos per les exempcions dels altres dos estaments (el clergat i la noblesa) i estaven cansats de tal injustícia

# data[].attributes.body
Es conegut com l'aasalt de la bastilla (14 de juliol de 1789). Tot i que la fortalesa medieval coneguda com la Bastilla només custodiava set presoners, la seva caiguda en mans dels revolucionaris parisencs va suposar simbòlicament la fi de l'Antic Règim i l'inici de la Revolució francesa

# data[].attributes.body
El jurament del joc de pilota va ser un compromis d'unio presentat el 20 de juny de 1789. Es van reunir en una sala propera, una pista de joc de pilota, on van pronunciar un discurs solemne de no separar-se i reunir-se qualssevol siguin les circumstàncies, fins que la Constitució del regne estigui establerta i fundada sobre base ferma. Els diputats van prometre reunir-se fins a completar l'escriptura d'una Constitució. 576 diputats van signar el jurament, i només un va refusar fer-ho.

# data[].attributes.body
20 de juny de 1791

El rei i la reina intenten fugir destí a la frontera. Són interceptats a Varennes i portats novament a Paris.
va ser un significatiu episodi de la Revolució francesa, en el qual la família reial va tenir un greu problema a la seva autoritat real, en intentar escapar a l'estranger disfressada de família aristòcrata russa. 3 de setembre de 1791

Finalment, el rei és perdonat però obligat a acatar la Constitució.

# data[].attributes.body
La Constitució francesa de 1791, la primera constitució escrita de la història francesa, va ser presentada  per l'Assemblea Nacional Constituent el 3 de setembre de 1791 i acceptada per Lluís XVI.Contenia la reforma de l'Estat francès, quedant França configurada com una monarquia constitucional.
Setembre 1791

Monarquia constitucional.

Separació de poders (rei, Assemblea Nacional Legislativa, tribunals).

Rei, dret a veto.

Sufragi censitari, masculí pagant certs impostos

# data[].attributes.body
Primera Coalició (1792-1797) el primer esforç coordinat de les monarquies europees per contenir la Revolució francesa. Les campanyes bèl·liques es van estendre per Europa Occidental i el Carib, convertint-la en una guerra a gran escala.

La coalició s'inicia com a resposta a la Declaració de Guerra per part de França a Àustria i Prússia el 20 d'abril del 1792, i l'ofensiva de França a Porrentuy i Països baixos austríacs pertanyents a la Monarquia Habsburg d'Àustria, coalició a la qual poc després s'unirien el Regne de Prússia, Gran Bretanya, Espanya i altres estats.

# data[].attributes.body
10 d’agost de 1792

Corre el rumor de que el rei prepara un cop d’estat.
La Guàrdia Nacional i els sans culottes es dirigeixen a les Tulleries.

El rei es va posar sota protecció de l’Assemblea Legislativa que davant la pressió popular li va suspendre les funcions al rei i va convocar eleccions per sufragi universal per a una Convenció Nacional.

# data[].attributes.body
La Primera República francesa va ser el nom donat a una sèrie de règims parlamentaris i republicans que es van succeir entre el 21 de setembre de 1792 i el 18 de maig de 1804, durant la Revolució francesa. Va començar oficialment el dia que els diputats de la Convenció Nacional van aprovar l'abolició de la monarquia, confirmant així la destitució del rei Lluís XVI que havia estat suspès en el transcurs del dia del 10 d'agost de 1792. Va durar un total de dotze anys, fins a l'establiment del Primer Imperi francès per Napoleó Bonaparte al maig de 1804.

# data[].attributes.body
la execució de Lluís XVI, que va tenir lloc el dilluns 21 de gener de 1793, va ser un dels esdeveniments més importants de la Revolució francesa. Aquesta execució va ser realitzada a la plaça de la Revolució anteriorment coneguda com a plaça de Lluís XV. La Convenció Nacional havia sentenciat a mort el rei el 17 de gener en una votació realitzada a viva veu per suggeriment de Marat, i en què la pena de mort sense condicions es va imposar per 361 vots contra 290 vots per la presó perpètua o desterrament.

# data[].attributes.body
Nova constitució

1793.

Democràcia social: sobirania popular, sufragi masculí universal directe, defensa del dret a l’existència.

# data[].attributes.body
En aquest període de la Revolució Francesa, que sol situar-se després de la creació de la República, es van produir una sèrie de matances i nombroses execucions públiques en resposta al fervor revolucionari, el sentiment anticlerical i les acusacions de traïció per part del Comitè de Seguretat Pública. Va anar acabant amb la caiguda de Robespierre.

-Mesures econòmiques i democratitzadors
Llei del Màxim General: límit de preus.
Persecució acaparadors i contrarevolucionaris

-Comitè de Salvació Pública: poder executiu

-Comitè de Seguretat General: dirigeix policia

-tribunals revolucionaris

# data[].attributes.body
El directori va ser la penúltima forma de govern adoptada per la Primera República Francesa, durant la Revolució francesa. Establert per la Constitució de l'Any III.
Es va iniciar el 26 d'octubre del 1795, i va acabar amb el cop d'Estat del 18 de brumari de l'Any VIII.

-Constitució més moderada: sufragi censatari.

-Poder executiu: Directori de 5 membres.

Poder legislatiu: dues assemblees: Consell d’Ancians i Consell dels Cinc-cents.

-És una època de grans tensions entre partidaris de la monarquia (germans de Lluis XVI), jacobins i republicans moderats.

-La guerra va bé: Ofensiva sobre Alemanya, Itàlia i campanya sobre Egipte.

# data[].attributes.body
El dia 18 de brumari de l'any VIII Napoleó Bonaparte, retornat des de la campanya d'Egipte i aprofitant la debilitat política del Directori a França, va donar un cop sorprenent d'Estat comptant amb el suport popular i de l'exèrcit.

-Segresta el Consell d’Ancians i aconsegueix que nomenin tres cònsols: Sieyès, Ducos i ell.

-El 28 de maig de 1804 es proclama emperador.