# data[].attributes.headline
Я не вірю, що можна змінити світ на краще. Я вірю, що можна постаратися не зробити його гіршим (Чарльз Буковські).

# data[].attributes.subject
Я не вірю, що можна змінити світ на краще. Я вірю, що можна постаратися не зробити його гіршим (Чарльз Буковські).

# data[].attributes.headline
Українська мова увесь час змінюється: з'являються новотвори, повертаються до життя репресовані терміни й слова, що давно вийшли з ужитку, виникають нові сленгові вирази. Розповідаємо як змінилася українська мова з початку 90-х рр. ХХ ст. та як здобуття незалежності вплинуло на цей процес.

# data[].attributes.subject
Українська мова увесь час змінюється: з'являються новотвори, повертаються до життя репресовані терміни й слова, що давно вийшли з ужитку, виникають нові сленгові вирази. Розповідаємо як змінилася українська мова з початку 90-х рр. ХХ ст. та як здобуття незалежності вплинуло на цей процес.

# data[].attributes.headline
Збагачуємо словниковий запас питомими українськими словами

# data[].attributes.subject
Збагачуємо словниковий запас питомими українськими словами

# data[].attributes.headline
А особливо  А н

# data[].attributes.body
А особливо  А найпа́че;

А потім буде видно  А там побачимо;

Автентичний  Самобутній, справдешній, першоджерельний;

Ароматний  Духмяний, запашний;

Баланс  Рівновага, урівноважування;

Балувати  Розпе́щувати, потурати забаганкам;

Без задніх думок  Без з потайних (зата́єних, прихованих) думок;

Без нічиєї допомоги  Самотужки;

Безділля  Нічев'я;

Безсистемний  Невпорядкований, безладний;

Бігом  Бігцем, підтюпцем;

Більше того  До того ж, крім того, ба (навіть) більше, на додаток, понад те;

Більше чим  Більш ніж;

Більше ста  Понад сто;

Бомонд  Вишукане товариство;

Брати свої слова назад  Зрікатися своїх слів;

Бутерброд, сандвіч  Канапка, накладанець;

Вечірній час  Надвечір'я.

Ви праві, але... Так то воно так, а проте...

Виздоровлюй!  Видужуй!

Вийти за межі (рамки) дозволеного Перейти межу; перебрати міру;

Виключатель  Вимикач;

Вимагання  Здирство;

Вимальовуватися в уяві  Стояти в очах;

Від сили  Щонайбільше;

Відмазка  Відмовка;

Гідно оцінити  Віддати належне;

Гімн  Славень;

Гірлянда  Плетени́ця;

Даром не пройде  Вилізе боком, так не минеться;

Дует  Двоспів;

Душевно  Щиро, сердечно;

Епіцентр  Осередок;

З апетитом  Усма́к;

З року в рік  Рік у рік, рік-річно;

Ідея  Задум;

Інтернет  Всемережжя;

Казна  Скарбниця, скарбівниця;

Казначей Скарбник, скарбівничий;

Капюшон  Ка́пту́р;

Кому це вигідно?  На чий млин вода?

Масштаб  Вимір, мірило;

Маятник  Хитун;

Між іншим  До слова, принагі́дно;

Модник  Чепурун;

Накладна плата  Післяплата;

Наклейка, стікер  Наліпка;

Натовп  Юрба:

Обоє  Обидва!

Обома руками  Обіруч;

Пакет  Згорток, пакунок;

Парадокс  Дивина;

Перспективний  Далекосяжний;

Плин часу  Часоплин;

Плід фантазії  Витвір уяви;

Природжена здібність  Вроджений хист;

Сердито  Спересе́рдя;

Сивіти  Братися молоком;

Скатертина  о́бру́с;

Скважина  Свердловина;

Скоріше всього Найпевніше, найімовірніше, радше, швидше за все;

Так як  Оскільки, бо, тому що;

Типу  На зразок, на штиб, на кшталт;

Тираж  Наклад;

Тільки й всього  Та й по всьому, ото й тільки, тільки й того, на тому й кінець;

Тліти  Жевріти

У мене є  Я маю;

Фон  Тло;

Фонтан  Водограй;

Хаос  Безладдя, гармидер;

Центр міста  Середмістя;

Чим ..тим  Що...то;

Чистий дохід (прибуток)  Зиск;

Що стосується  Стосовно, щодо;

Якщо б  Якби.

Головна мета - донести призабуті, стерті, репресовані совєтами слова та вислови, що є питомими для української мови; показати нам усе багатство, красу, самобутність й неповторність рідної мови.

Збагачуйте та урізномані́тнюйте ваші дописи, вивчайте мови, підсилюйтесь та підживлюйтесь творчістю.

Рухаймося далі разом створювати нашу перемогу

Все буде Україна

# data[].attributes.headline
Баняк, ринка, миска 

# data[].attributes.body
Баняк, ринка, миска і тареля в креденсі.
Зупа з ляним тістом, росіл з клюсками, поливка, холодник і клеїк, налиті кохлею в таріль.
Закришка, запражка і засмажка.
Салатка в салятерці. Зеленина, мізерія і зеленець.
Карманадлі і шницлі, засмажені на пательні.
Ґуґлі з сосом, в ронделику.
Вуджений шпондерок, печений заєць, надівана гречкою печена качка.
Кишка з біґосом, бараболянка і мандибурчаник.
Терті пляцки з мачанкою.
Зглевілий сир і прітене молоко. Кисляк у слоїку.
Студенець і цвіклі.
Парені, накипляки і будині.
Яськи, шпарагівка, каляфйори, з засмаженою тертою булкою. Шпараґи, селєра, пора, тримбулька і надівана калярепа.
Риж, грисік, кулеша, логаза і пенцак.
Макаран, лазанки з капустою, стиранка на молоці, і клюски зі шкварками.
Палюшки, книдлі і ліниві пироги.
Пляцок з румбарбару в бритванці, цвібаки, перекладанці, андрути, мармоляди, конфітури і галярети в спіжарці.
Макова роляда, завиванець,струцля і медівник. Цибулячки з маком. Птисі і бішкопти. Пампушки з рожою. Пляцушки.
Ябчанка, яблучка в шляфрочках і печений риж з ябками.
Ґоґодзи, афини, гечі-печі, фіґи, дактилі і міґдали.
Морелі, трускавки, морви, піґви, цитрини і помаранчі.
Паприка, коляндра і бібкове листя. Цинамон і гвоздики, товчені в моздірі.
Кава з чоколядою в філіжанці. Марципани.
Карафка, келішок і канапка.

Не біймось заглядати у словник, колєґи і коліжанки!

Ось тут я приготувала текстик з тлумаченнями - http://panistefa.com/leksykon/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Молчанова

# data[].attributes.attachment_link.title
Репресовані слова

# data[].attributes.attachment_link.description
Внаслідок критичних статей за радянської доби багато українських слів було замінено. Утворіть пари - з репресованих слів /великі літери/ та слів-замінників /маленькі літери/.

# data[].attributes.headline
Ось як сказав про лі

# data[].attributes.body
Ось як сказав про лінгвоцид мовознавець Юрій Шевельов:

«Урядове втручання взагалі, а в даному випадку з боку уряду, опанованого росіянами, у внутрішні закони мови було радянським винаходом і новиною. Ні поляки, ні румуни, ні чехи до цього не вдавалися, як не вдавалася царська адміністрація дореволюційної Росії. Вони всі обмежувалися на заходах зовнішнього тиску: забороняли вживати українську мову прилюдно, цілковито або частково; накидали державну мову через освітню систему; зваблювали українців своєю культурою й можливістю кар’єри; переселяли їх на неукраїнські території, а українські землі заселяли членами панівної нації тощо. Поруч цих “клясичних” метод радянська система встановлює контроль над структурою української мови: забороняє певні слова, синтаксичні конструкції, граматичні форми, правописні й ортоепічні правила, а натомість пропагує інші, ближчі до російських або й живцем перенесені з російської мови. Таким чином на радянській Україні конфлікт між українською і російською мовами перенесено з зовнішньої, позамовної сфери в середину самої мови. Боротьба відбувалася не тільки в людській психіці, а й у самій мові.»

А ось, власне, частина слів, які заборонили задля «очищення» української мови від питомих рис, що відрізняли її від російської.

Прочитайте, «посмакуйте» кожне і візьміть в ужиток ті, що сподобаються.

Аби зберегти ці прегарні слова і пам‘ятати хто ми є!

# data[].attributes.headline
1. Сленг є в кожній 

# data[].attributes.body
1. Сленг є в кожній мові. І він їй потрібен. Бо мова без сленгу, як земля без добрива. Ніби грунт є, а врожаїв - немає.

2. Сленг - це діалект. Соціальний. Тобто спосіб спілкування представників певної групи, які прагнуть говорити так, щоб у міжособистісному спілкуванні було швидко й зрозуміло, а іншим при тому - незрозуміло. Саме тому сленг- це ще й спосіб натякнути, до якої спільноти ти належиш. Або вдаєш, що належиш.

3. Не сленгом єдиним тішиться мовець. До його послуг - територіальні діалекти, просторіччя, суржик, арго, вульгарзими й ще чимало інструментів, які дозволяють передати увесь спектр можливих і неможливих емоцій. Інша річ - що не все це передавати варто. Особливо - вголос.

4. Англійській мові змиритися зі своїм сленгом простіше, ніж українській - зі своїм. Бо в англійській мові він преважно англійський з походження, а в українській частенько сягає корінням мови англійської чи російської. Саме тому упорядникам Оксфордського словника легше зжитися з тамтешнім сленгом, ніж Українського тлумачного - дати лад з нашим.

5. Сленг і жаргон - це практично одне й те ж. Утім, не бракує мовознавців, готових ломити списи й категорично розмежовувати ці поняття. На практиці ж переконливо розмежувати їх виходить дуже рідко. Та чи й треба? Хоча, якщо ви пишете (написали) про це дисертацію, тоді - треба)

6. Сленг можна схвалювати, можна засуджувати, але треба віддати йому належне: він був, є і лишатиметься частиною нашого сьогодення й найпростішим способом розповісти про те, хто ми, з ким спілкуємося, яку освіту маємо, ким працюємо, що читаємо, чим дихаємо. До того ж, розповісти подеколи не навмисно, а мимоволі.

7. Мова літературна - це лише вершина величезного мовного  айсберга, і щоб виміряти її розміри й розмахи, доводиться час від часу пірнати дуже глибоко. Дехто, щоправда, пірнає - і не повертається на поверхню. А дехто - не пірнає взагалі, але доводить, що айсберг вершиною й вичерпується. Тож крайнощі - зло. Краще триматися середини.

8. Сленг вартий того, щоб про нього говорили. Тим паче, щоб про нього сперечалися.

9. Українська мова - це не лише сленг, арго, просторіччя, суржик тощо. Українська мова - це не лише правопис і словники. Українська мова - це не лише підготовка до ЗНО.

Українська мова  - це світогляд. Кожного з нас.

# data[].attributes.headline
Лексикологія. Лексика. Багатозначні слова. Загальновживані слова. Діалекти. Сленг. Власне українські та запозичені слова.

# data[].attributes.subject
Лексикологія. Лексика. Багатозначні слова. Загальновживані слова. Діалекти. Сленг. Власне українські та запозичені слова.

# data[].attributes.body
Розширити і поглибити знання про слово і його лексичне значення;

виробляти уміння доречно використовувати в тексті багатозначні слова, групи слів за вживанням;

розрізняти власне українські та запозичені слова, діалекти, сленг; формувати навички правильно проводити синонімічну заміну з метою підсилення тієї чи іншої стилістичної ознаки;

розвивати комунікативні здібності учнів, їх пошукові вміння та навички, логічне мислення, пам`ять, увагу; виховувати  повагу  до мови та духовно розвиненого громадянина України з активною життєвою позицією.

# data[].attributes.headline
Прочитайте поезію. Знайдіть багатозначні слова. На чому заснована їх багатозначність. Випишіть кілька прикладів.

# data[].attributes.subject
Прочитайте поезію. Знайдіть багатозначні слова. На чому заснована їх багатозначність. Випишіть кілька прикладів.

# data[].attributes.body
Першого снігу, здається, могло не бути.

Першому снігу, направду, ніхто не радий.

Він — білосніжна сіль, що ляга на рани.

Він — це пекучий спогад про місяць лютий.

Без попереджень, без вибачень, без запрошень,

просто летить із неба, як заманулось.

Білим вкриває бруки холодних вулиць,

переграє стару та змарнілу осінь.

Снігові першому випало стати першим.

Радости замість з собою нести флешбеки.

Кутає в біле все, як в умовну безпеку,

стрімко несеться далі зугарний вершник.

Білі сніжинки роздмухує світом вітер.

Першому снігу, здається, ніхто не радий.

Він — білосніжна сіль, що ляга на рани

й робить помітніш історії чорні літери.

# data[].attributes.headline
Відредагуйте

# data[].attributes.subject
Відредагуйте

# data[].attributes.body
Отримати освіту
вуз
я не маю відношення
здавати іспит
знімати квартиру
гладити сорочку
перевести гроші
гадалка
відносини друзів
нанести удар
гарно виглядати
прийшло в голову

# data[].attributes.headline
Поміркуйте і зробіть висновок, що ви встигли зробити корисного для себе протягом уроку...

# data[].attributes.subject
Поміркуйте і зробіть висновок, що ви встигли зробити корисного для себе протягом уроку...

# data[].attributes.body
Ви зробили свій світ кращим чи гіршим?
Що саме у мові для Вас є маркером самоідентифікації?
Чого хочете досягти в майбутньому?

# data[].attributes.headline
1. Виконати тестове завдання.

# data[].attributes.subject
1. Виконати тестове завдання.

# data[].attributes.headline
Опрацювати статтю, скласти есе "Подорож на Закарпаття" з використанням діалектів.

# data[].attributes.subject
Опрацювати статтю, скласти есе "Подорож на Закарпаття" з використанням діалектів.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Діалект мешканців Закарпаття суттєво відрізняється від літературної української мови. Сприймати його непідготовленим важко.

Короткий словник закарпатських слів, які має знати кожен, опублікувала gazeta.ua.

1. Ай, айно - так / Будеш ниська позирати кіно? - Айно. - Будеш сьогодні дивитися фільм?- Так.

2. Бабоука - лялька

3. Бавитися - гратися / Діти ся бавлять у дворі - діти граються у дворі

4. Балта - сокира / Дай ми балту, жоно!- Жінко, дай сокиру!

5. Берувати - фізично могти / Не берую дихати - не можу (не маю сил) дихати

6. Біціглі - велосипед / Не миригуйся, поїдеме на біціглях - Не нервуйся, поїдемо на велосипеді

7. Віган - сукня

8. Вуйко - дядько / Завтра мій вуйко прийде - завтра мій дядько прийде

9. Гарадичі - сходи

10. Гаті - труси, штани / Стратив ім гаті у річці - Я загубив труси в річці

11. Гиби - ніби / Такое, гиби сь не відів ня - ти ніби мене не бачив

12. Горниць - горщик

13. Грибінь - гребінець

14. Гузиця - задниця

15. Дітвак - малий

16. Звідати - питати / Не звідай ня нич - не питай нічого

17. Зелемпаня - нестиглий фрукт

18. Катран - фартух

19. Кистимен - платок

20. Кошар - кошик

21. Кривуля - поворот

22. Крумплі - картопля / Купила жона крумплі вчора - купила жінка картоплю вчора

23. Лаби - ноги / йой, так ми лаби болять - ой, так мої ноги болять

24. Лавор - тазик

25. Лайбик - безрукавка

26. Лобда - м'яч / Так ім лобду копнув далеко, што не найшов пак - Я так далеко копнув м'яч, що потім не знайшов

27. Лем - тільки / Лем через рік полубив ми ся тот дітвак - Лищ через рік мені сподобався той малий

28. Любитися - подобатися / Нич ми ся штось не любить - щось мені нічого не подобається

29. Май - най..... / май файний - найкращий

30. Мачка - кішка /Мачка би тя копнула! - щоб тебе кіт копнув!

31. Метати - кидати, але: вержу -кину

32. Миригувати - нервувати / Не миригуй ня! - не нервуй мене!

33. Надраги - штани / Файні у тя надраги - гарні в тебе штани

34. Невалоушний - незграбний

35. Нигде - ніколи / нигде м тя не віділа - Я ніколи тебе не бачила

36. Никати - дивитися / Што никаш? - чого дивишся?

37. Нико - ніхто / нико се не знав - ніхто не знав цього

38. Ниська - сьогодні / Ниська має боти файний день - сьогодні має бути гарний день

39. Нич не є - нічого немає / Што з ня хоч?Нич у ня не є - Що від мене хочеш?нічого в мене немає

40. Оболок , визір - вікно / Ко там у оболок позирає? - Хто там дивиться у вікно?

41. Пак - потім / Пак го зазвідаю - потім його спитаю

42. Палачінта - млинець

# data[].attributes.attachment_link.description
Діалект мешканців Закарпаття суттєво відрізняється від літературної української мови. Сприймати його непідготовленим важко. Короткий словник закарпатських слів, які має знати кожен, опублікувала gazeta.ua. 1. Ай, айно - так / Будеш ниська позирати кіно? - Айно. - Будеш сьогодні дивитися фільм?- Так. 2. Бабоука - лялька 3.