# data[].attributes.headline
Refleksionsøvelse: Hvad kan forklare en borgers uacceptable seksuelle adfærd?

# data[].attributes.subject
Refleksionsøvelse: Hvad kan forklare en borgers uacceptable seksuelle adfærd?

# data[].attributes.body
I tilfælde, hvor en borger har en uacceptabel seksuel adfærd, kan spørgsmål som nedenstående være en hjælp til
at finde frem til årsagen til adfærden. Derudover kan svarene pege på handlemuligheder.

l Er der behov for større tydelighed på tilbuddet i forhold til, hvad der er acceptabelt i det offentlige og i det private rum?

Understøtter stedets kultur og omgangsformer den enkeltes integritet og grænserne for, hvad der
hører til hvor?

Har den pågældende viden om, hvilke aktiviteter der hører til i hvilke rum?

l Kan den seksuelle adfærd være en måde at søge kontakt og nærhed på? I bekræftende fald, hvordan kan kontakt og nærhed etableres på anden vis?

Kan fx afklædning og berøring af kønsorganer være udtryk for, at personen har det for varmt, føler ubehag
(kløe, svie eller lignende) eller skal på toilettet?

Kan den seksuelle adfærd skyldes påvirkning fra medicin?

Kan uhensigtsmæssige verbale eller fysiske tilnærmelser være begrundet i, at borgeren er desorienteret eller
forvirret? Eller måske forveksler personen med en anden?

Kan den seksuelle adfærd være begrundet i tidligere erfaringer med grænseoverskridende seksuel adfærd
og/eller overgreb?

https://socialstyrelsen.dk/udgivelser/seksualitet-pa-dagsordenen

# data[].attributes.attachment_link.title
Seksualitet på dagsordenen - Socialstyrelsen - Viden til gavn

# data[].attributes.attachment_link.description
Formål med håndbogen er at hjælpe mennesker, som har behov for støtte i relation til seksualitet, er en opgave, der inden for lovens rammer skal løses professionelt, etisk forsvarligt og med respekt for borgerens integritet og ret til selvbestemmelse.

# data[].attributes.body
Seksualitet hører til fysisk behov under Maslows behovspyramide.
Hudsult = kaldet sensorisk deprivation ses hos personer, der gennem kortere/længere tid ikke har fået tilskrækkeligt sanseindtryk gennem huden, bl.a.hos mennesker med demens.

# data[].attributes.headline
Refleksionsøvelse: Har vi et fagligt og åbent miljø i forhold til seksualitet?Nedenstående spørgsmål kan bruges som afsæt for en drøftelse i personalegruppen:

# data[].attributes.subject
Refleksionsøvelse: Har vi et fagligt og åbent miljø i forhold til seksualitet?Nedenstående spørgsmål kan bruges som afsæt for en drøftelse i personalegruppen:

# data[].attributes.body
Er vi åbne for dialog, når en borger henvender sig til os med spørgsmål eller problemstillinger vedrørende
seksualitet?

Går vi ind i dialogen og forsøger at afklare årsagen til henvendelsen? Følger vi op?

Reagerer vi på signaler, der kan relatere sig til et behov for at drøfte seksuelle spørgsmål?

Spørger vi ind og forsøger at afklare behovet nærmere? Følger vi op?

Respekterer vi alles ret til et privatliv, som en betingelse for at kunne have et kærligheds- og seksualliv?

Kommer vi i borgerens hjem på borgerens præmisser?

Udviser vi den nødvendige diskretion og respekt, eksempelvis i forhold til kun at træde ind i andres hjem efter aftale?

Respekterer vi, at forskellige mennesker har forskellige seksuelle interesser og behov?

Har vi de nødvendige rammer for, at en borger kan få relevant vejledning og støtte til at lære sin egen seksualitet at kende og/eller at udvikle den – herunder lære egne og andres grænser at kende?

Er vi åbne over for generelle drøftelser omkring seksualitet indbyrdes blandt kolleger?

Arbejder vi med at give medarbejderne de fornødne kompetencer til at kunne varetage opgaver i relation til
seksualitet, og anerkender vi, at der er forskel på vores personlige grænser?

https://socialstyrelsen.dk/udgivelser/seksualitet-pa-dagsordenen

# data[].attributes.attachment_link.title
Seksualitet på dagsordenen - Socialstyrelsen - Viden til gavn

# data[].attributes.attachment_link.description
Formål med håndbogen er at hjælpe mennesker, som har behov for støtte i relation til seksualitet, er en opgave, der inden for lovens rammer skal løses professionelt, etisk forsvarligt og med respekt for borgerens integritet og ret til selvbestemmelse.

# data[].attributes.body
Jung beskrev begrebet allerede i 1933 som udtryk for et skift i køns- rollerne i den senere del af livet. Kvinden udvikler mere maskuline træk i sin personlighed, mens manden samtidig udvikler mere kvindelige sider i sin psyke. Dette betyder, at ældre kvinder bliver mere udfarende seksuelt, mens mænd får et større behov for ømhed.

# data[].attributes.body
SOM SUNDHEDSPROFESSIONEL SKAL DU FX:
• Lytte og være en samtalepartner for borgeren og dennes
partnere/ægtefælle/kæreste, når borgeren ønsker det
• Respektere borgerens ret til et privatliv
• Anerkende borgerens behov for seksualitet og intimitet
• Oplyse borgeren om, at du har tavshedspligt, og at samtaler og hjælp til seksualitet er fortrolige
• Indhente samtykke, før du giver information om borgerens
seksuelle behov eller adfærd videre til eksempelvis partnere/ægtefælle, pårørende eller kolleger
• Give generel information og vejledning om seksualitet og
seksuelle hjælpemidler – for eksempel henvise til hjemmesider og bøger

https://sexogsamfund.dk/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi kæmper for
en verden hvor ingen udsættes for seksuelle overgreb og alle kan bestemme over egen krop

Nairobis Døtre

Sammen med fotograf, Sofia Busk sætter vi fokus på kønsbaseret vold i anledning af 16 Days of Activism against Gender-Based Violence. Hun har fotograferet unge kvinder i Nairobis slum, som er blevet gravide på baggrund af voldtægt. Se billederne og læs de unge kvinders rørende historier her.

Fotograf Sofia Busk er kommet tæt på nogle af de piger og kvinder, som hver dag lever med seksuel og kønsbaseret vold i Nairobis slumkvarterer. Flere kæmper både med traumer fra voldtægt og med at elske et barn, de ikke selv har valgt, som minder dem om overgrebsmanden. Her kan du læse om hendes personlige møde med kvinderne fra 'Nairobis Døtre'.

Vold er normaliseret i Kenyas lokalsamfund. Det er især kvinder og piger, som udsættes for seksuel og kønsbaseret vold på grund af ulighed mellem kønnene. Statistisk set vil 40 % af alle kvinder i Kenya opleve fysisk og/eller seksuel vold.

Klamydia er mere udbredt blandt unge end nogensinde før. Med over 30.000 tilfælde slog klamydiasmitten i 2021 atter rekord blandt danske unge. Selv på den anden side af en global pandemi vokser den mest udbredte sexsygdom i Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sex & Samfund arbejder for alle menneskers ret til a bestemme over egen krop. Både i Danmark og internationalt. Det gør vi ved at arbejde for bedre seksualundervisning, fri abort, LGBT+ rettigheder, en verden uden seksuelle overgreb og meget andet.

# data[].attributes.body
Da kvinder gifter sig oftere med mænd der er ældre, er deres seksuelle aktivitet ofte forskellige, da mænds testosteron  neveau falder, samtidig kommer der med alderen en øgning af bindevæv i penis, og hermed en nedsat udvidelsesevne, der igen indvirker på erektionsevnen. Og nogle ældre mænd går hen og bliver impotente.

Mænds testestron falder allerede fra at de er 40-50 års alderen

Hos kvinder falder den seksuelle lyst også hos de fleste, men nogle få kvinder oplever øget lyst efter menopausen.
Når østrogen-niveauet falder, øges udskillelsen af de overordnede kønshormoner i hypofysen. Denne øgning stimulerer nogle celler i æggestokkene til at producere testosteron. Der er dog en meget stor variation blandt kvinder i deres evne til at producere testosteron på denne måde.

# data[].attributes.body
RET TIL SEKSUALITET HELE LIVET

Alle mennesker har uanset alder og sygdom ret til at få anerkendt deres seksualitet. Det betyder også ret til at modtage
professionel hjælp til at udleve deres lyst og få dækket behov
for nærhed, intimitet og sex. Seksualitet er et basalt behov,
der bør anerkendes som en naturlig del af borgerens privatliv.
Sundhedsprofessionelle skal være fagligt rustet til at
kunne anerkende borgerens seksualitet og tilbyde hjælp
og rådgivning til de borgere, der har ønsker om at udleve
deres seksualitet, uanset alder og sygdom.

https://sexogsamfund.dk/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi kæmper for
en verden hvor ingen udsættes for seksuelle overgreb og alle kan bestemme over egen krop

Nairobis Døtre

Sammen med fotograf, Sofia Busk sætter vi fokus på kønsbaseret vold i anledning af 16 Days of Activism against Gender-Based Violence. Hun har fotograferet unge kvinder i Nairobis slum, som er blevet gravide på baggrund af voldtægt. Se billederne og læs de unge kvinders rørende historier her.

Fotograf Sofia Busk er kommet tæt på nogle af de piger og kvinder, som hver dag lever med seksuel og kønsbaseret vold i Nairobis slumkvarterer. Flere kæmper både med traumer fra voldtægt og med at elske et barn, de ikke selv har valgt, som minder dem om overgrebsmanden. Her kan du læse om hendes personlige møde med kvinderne fra 'Nairobis Døtre'.

Vold er normaliseret i Kenyas lokalsamfund. Det er især kvinder og piger, som udsættes for seksuel og kønsbaseret vold på grund af ulighed mellem kønnene. Statistisk set vil 40 % af alle kvinder i Kenya opleve fysisk og/eller seksuel vold.

Klamydia er mere udbredt blandt unge end nogensinde før. Med over 30.000 tilfælde slog klamydiasmitten i 2021 atter rekord blandt danske unge. Selv på den anden side af en global pandemi vokser den mest udbredte sexsygdom i Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sex & Samfund arbejder for alle menneskers ret til a bestemme over egen krop. Både i Danmark og internationalt. Det gør vi ved at arbejde for bedre seksualundervisning, fri abort, LGBT+ rettigheder, en verden uden seksuelle overgreb og meget andet.

# data[].attributes.body
Som offentlig ansat og fagprofessionel, har vi husket de 7 kompetencemål og husker vores egne professionalitet.

Rollen som SSH/SSA er at støtte, guide, hjælpe og vejledning borger til at blive raske og klare sig selv

Kommunikation med borgeren

Omsorg/egen omsorg

Rehabiliterende tilgang/forløb

Sundhedsfremme og forebyggelse

Arbejdsmiljø & Sikkerhed

Ergonomi

Forflytning

Indretning af borgerens hjem.

Samarbejde samt egen rolle som elev. SSH/SSA

Mødet med borgeren.

Kommunikation, samarbejde & forebyggelse af konflikter.

Rehabilitering.

Sundhedsvæsenet. Sundhedsvæsenets opbygning. Tværfaglig indsats. FSIII.

Rollen som fagperson.

Fagsprog, observationer & dokumentation.

Hygiejne. Personlig hygiejne.

Arbejdsmiljø & Ergonomi. Toneleje & Sprog.

Sundhed, sundhedsfremme og forebyggelse.

# data[].attributes.body
BRYD TOVEJS-TABUET

Mange borgere vil gerne tale med sundhedsprofessionelle om
seksualitet og seksuelle udfordringer i forbindelse med alderdom og sygdom, men de har svært ved selv at tage emnet
op. Mange sundhedsprofessionelle oplever også, at det er en
udfordring at tale med borgere om seksualitet. For både den
sundhedsprofessionelle og borgeren kan det være frygten for
at overskride den andens personlige grænser, der afholder
dem fra at indlede en samtale og bryde tovejs-tabuet.

Som sundhedsprofessionel er det vigtigt at huske, at borgeren vil sætte pris på at vide, at dialog og rådgivning om
seksualitet er en mulighed – også selvom der ikke er behov
for en samtale i situationen.

sexogsamfund.dk

# data[].attributes.body
Professionel berøring skal læres og for nogle tager det længere tid.
Teoretiker: Pierre Bourdieu. Socialiseringsteori.
Habitus:
Habitus er en tendens til at handle og tænke på en bestemt måde.

De ansattes faglige ansvar:
Ikke alle bryder sig om kram fra alle, her har vi som ansatte pligt til at sikre at borgernes grænser samt vores egne grænser bliver overholdt.

Sansestimuli:
Sanseintegration er et begreb der beskriver at forstå evnen til at forstå at kunne integrere de forskellige sanseindtryk kroppen modtager, hjernens evne til at forstå, sortere, gemme og bruge alle de indtryk vi får hele tiden.

# data[].attributes.body
Er det svært at komme i gang med dialogen, kan personalegruppen hente hjælp udefra fx fra en seksualvejleder. Man skal være opmærksom på, at drøftelser i
et fælles fagligt forum skal have generel karakter. Det
er, jf. tavshedspligten, ikke tilladt at diskutere en
bestemt borgers seksualitet i et større forum, fx på
personalemøder og lignende, idet der er tale om
personfølsomme oplysninger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De regnbuefarvede flag og sombreros stråler os i møde i junisolen.

Beboerne på plejehjemmet Slottet har fået de store stråhatte på for at beskytte sig mod middagssolen i forhaven mellem de imposante røde murstensbygninger her i De Gamles By på Nørrebro. Der fejres 100 års fødselsdag for en beboer og serveres blåbærlagkage for 20-30 af de ældre på plejehjemmet.

Slottet har siden 2015 været et af Københavns Kommunes såkaldte profilplejehjem.

Her skulle der være plads til ældre LGBT-personer, og det krævede ifølge forstander Henriette Højsteen mere viden om ældres seksualitet generelt, da kun ti procent af de 110 beboere på Slottet er LGBT-personer.

Men seksualitet er oftest ikke en fast del af de sundhedsfaglige uddannelser. Derfor har Slottet måttet starte fra bunden - godt hjulpet på vej af frivillige og ansatte med erfaring fra Gay&Grey, LGBT Danmark og AIDS-Fondet.

Sygeplejerske Björgvin Soffiuson er en af dem. Han underviser de ansatte i køn og seksuel orientering i et normkritisk perspektiv, hvor han også taler med de ansatte om, hvordan de kan tale med beboerne om seksuelle behov. Ikke at beboere skal presses til at snakke om seksualitet, men Slottets ansatte skal være nysgerrige på alle ældre, forklarer han.

Og der er vitterligt plads til alle på Slottet, hvor der også bor 12 katolske søstre fra Skt. Josephs Søstrenes orden. Som det fremgår af plejehjemmets blad, Slotsnyt, så har søstrene intet problem med de homoseksuelle på plejehjemmet. De respekterer dem som mennesker på lige fod med alle andre.

Den glade kuffert

I plejehjemmets blad er der også en tegning af en smilende kuffert med hjerter rundt om. Den Glade Kuffert, som indeholder erotiske hjælpemidler, er en anden måde at vise de ældre, at det er i orden stadig at have seksuelle behov.

"Der er en fordom blandt en del personale i sundheds- og ældresektoren om, at ældre ikke dyrker sex eller har seksuelle behov. Derfor er vi trænet i at tænke, at det ikke er relevant at tænke på ældres seksualitet. Men vi har flere ældre her, der danner par, og de kan jo have behov for hjælp til at komme på besøg i hinandens lejligheder og få tøjet af," siger Björkvin Soffiuson.

Samtidig skal personalet sikre sig, at de ældre er indforståede med, hvad der sker - især hvis de er demente.

De demente beboere kan omvendt også miste hæmningerne og blive krænkende i deres adfærd, så plejepersonalet skal også hjælpe dem med, hvad der er socialt acceptabelt, forklarer Björgvin Soffiuson.

De ældre par på slottet har ikke nødvendigvis lyst til samleje. Det handler mange gange mere om at røre ved hinanden og have kropskontakt. Også beboere uden partner har brug for at være tætte. Derfor arbejder Slottet også med at stille beboernes såkaldte hudsult, altså behovet for berøring blandt andet via psykomotorisk massage.

For selv om hormonniveauet er faldet, og sexlysten er aftaget på grund af medicin og sygdom, så er det tydeligt for personalet på Slottet, at både sex, nærhed og intimitet stadig betyder rigtig meget for de ældre.

"Og der skal vi passe på med at møde dem med fordomme om 'fyda, det går ikke'," mener Björgvin Soffiuson. Hvis ikke de ældre bliver mødt med åbenhed, så pakker de sig og kommer måske til at skamme sig over, at de også har intime og seksuelle behov.

Forskningen viser, at de unge ældre fra 60-75 år, som er vokset op med den seksuelle frigørelse, porno og p-piller, dyrker langt mere sex end ældre generationer. Og antallet af ældre vil vokse kraftigt de kommende år.

Derfor mener forstander Henriette Højsteen også, at plejesektoren vil komme til at arbejde langt mere med seksualitet fremover:

"Lige nu er vi i en brydningstid, for vi ser allerede de nye ældre, som ikke er nær så blufærdige og skamfulde, men mere bevidste om deres seksualitet og deres behov."

De fleste beboeres problem er, at de er enlige og ikke går ud længere. Derfor har Slottets personale også snakket om speeddating, singlemiddage og lignende, så de ældre måske kan møde nye potentielle partnere.

"Der er masser af ældre her på de forskellige plejehjem i De Gamles By, som jo er en by i byen," påpeger Björgvin Soffiuson.

Medicin mindsker lysten

72-årige Hans Peder Schmidt sætter sig til rette i stolen med leopardtæppet på sit værelse. Klædt i Adidas-trøje og matchende sandfarvede shorts ligner den tidligere atlet og håndboldspiller mere en af de ansatte end en beboer.

Men flere blodpropper i hjernen har gjort, at han for halvandet år siden blev nødt til at flytte ind på Slottet. Som tidligere ansat i LGBT-bevægelsen kendte han på forhånd til Slottet, men han er blevet lidt skuffet over, at der ikke er flere bøsser.

"Personalet gør en masse, men jeg er så ung i forhold til de andre og har levet meget åbent som homo, siden jeg var ung, men her er en del, som ikke står frem," siger Hans Peder Schmidt, der føler han har været utrolig heldig med sine vestjyske landmandsforældre. Her var aldrig nogen fordømmelse af, at sønnen var til mænd.

Hans Peder Schmidt har rejst meget og boet i udlandet via et job i SAS, og ellers har han levet det glade singleliv bortset fra en enkelt fast kæreste.

Det sværeste var, da de fleste af hans venner døde af AIDS i 80'erne. Hans Peder Schmidt blev smittet sent, og det blev hans redning, da hiv-medicinen fra midten af 90'erne gjorde, at han har levet uden de store gener. Men blodpropperne og den store mængde medicin, han nu tager, gør, at han har mindre lyst til sex.

"Hvis jeg mødte den rette, så ville jeg da gerne have et fast forhold, hvis det var på mine præmisser. Men jeg har altid været meget kræsen," forklarer Hans Peder Schmidt.

Mændene savner kærester

Bodil Marie Ladefoged er først lige stået op her kl. 10.30 og er i gang med kaffe og morgensmøger på værelset. Den 76-årige kvinde med det halvlange sølvgrå hår har boet på Slottet, siden hun for halvandet år siden faldt og brækkede begge hofter.

Hendes mand gennem 25 år døde for seks-syv år siden, og derefter er der ikke sket så meget på sex- og kærlighedsfronten. Men det har nu været helt okay, forklarer Bodil:

"Jeg er god til at klare mig selv, for selv da jeg levede med min mand, var jeg meget alene."

Som uddannet håndarbejdslærer og damefrisør har hun især arbejdet med at finde på gør det selv-ideer til ugebladene, mens hendes mand, som var kunstner og filminstruktør, ofte rejste.

"Vi levede i et meget åbent forhold, og jeg har altid haft let ved at tale med folk og gøre, hvad jeg ville," forklarer Bodil Marie Ladefoged. Det åbne forhold til manden betød, at Bodil godt kunne være sammen med andre mænd. Tre blev det til.

"Så jeg gør det, der passer mig," siger hun med sin hæse stemme og vifter mod sengen, hvor hun har sovet længe:

"Men jeg bliver ikke så let forelsket, og jeg leder heller ikke efter nogen."

Men hvis Bodil mødte en ny mand, så ville hun "blive glad". For selv om lysten til sex ikke er der lige nu, så tror hun godt, den kunne komme igen, hvis hun mødte den rigtige.

"Hvis der var bare var lidt mere forelskelse tilbage," siger Bodil Marie Ladefoged og fortsætter:

"Men det er jo svært at mødes og også have de samme interesser. Så jeg drømmer ikke så meget om, at det vil ske længere."

Bodil Marie Ladefoged mener dog også, at mænd har svært ved at snakke om sex og kærlighed, og det kan gøre det vanskeligt at møde en ny kæreste, når man er blevet ældre. Men som hun siger:

"De kommer med en sjofert af og til og niver en i enden. Det kan de ikke lade være med, så jeg tror, de savner det."
Alle seriens artikler ›

# data[].attributes.attachment_link.title
På plejehjemmet Slottet har de en kuffert med sexlegetøj

# data[].attributes.attachment_link.description
De ældres seksualitet er ikke tabu på plejehjemmet Slottet på Nørrebro. Her er der både plads til LGBT-personer, porno, en sexlegetøjskuffert og hjælp til at være kærester og nusse, selv om man er kommet op i årene.

# data[].attributes.body
Kan lette hudsulten.

En psykomotorisk massage behandling består typisk af 3 dele:

En lille samtale, hvor problematikker eller udfordringer afdækkes for dig.

En kropslig behandling, hvor terapeuten laver bløde tryk og træk af kroppen.

Kropslige eller mentale øvelser, som du kan arbejde videre med selv.

Det er forskelligt fra klient til klient hvilke dele der vægtes mest. En behandling, er således individuel og tilpasset til dine behov.

Som klient behøver du ikke at have en generel problematik. Det kan være, at du blot har brug for at få et pusterum fra en meget travl hverdag, hvor der ligger et stort ansvar og press på dig. Her vil en psykomotorisk behandling med et kropsligt fokus kunne hjælpe dig til at afbalancere det autonome nervesystem for at skabe ro, hvile og velvære i krop og sind.

# data[].attributes.body
Tyngdedyner er gode til folk med hudsult.
Til andre borgere, som er urolige, kræves langsommere tempo med fast og rolig berøring, faste tryk, lun vandseng/slumretæppe, langsom tandbørst- ning eller gyngestol. Især velkendte emner har beroligende effekt.