# data[].attributes.body
Ribe mogu biti biljožderi, mesožderi i svejedi koji se hrane ostacima uginulih biljaka i životinja.
Mesožderima je potrebna dijeta bogata proteinima, koja se sastoji od puno mesa. Mesojedi obično imaju veća usta i šiljaste zube također imaju kraći probavni trakt i velike želudce u usporedbi sa svejedima. Hrane se drugim ribama, insektima, ličinkama i rakovima.
Biljojedi konzumiraju samo biljne materije, teže probavljive od mesa. Njihova prehrana uključuje velike količine vlakana, koja su teško probavljiva i tako imaju duži probavni trakt od mesojeda. Oni nemaju pravi želudac, umjesto toga njihovo crijevo razgrađuje hranu te iz tog razloga trebaju jesti češće. Također, imaju ravne zube što im pomaže da melju hranu prije nego što progutaju. Primjeri biljojeda uključuju ribe kirurge i papagaje, oni su vitalni u održavanju ekološke ravnoteže unutar koraljnih grebena kako bi alge bile pod nadzorom. Biljojedne ribe će pasti biljke, alge i drugu biljnu tvar. Pravih biljojednih riba zapravo je vrlo malo.
Svejedi jedu i meso i biljne tvari. Posjeduju neke osobine probavnog trakta i mesojeda i biljojeda, kao što je batin. Sve tri kategorije riba u prehrani trebaju vitamine i minerale promicati zdrav rast

# data[].attributes.body
Probavni sustav ptice započinje kljunom unutar kojeg je usna šupljina bez zubi. Ptice gutaju hranu, a gutanje olakšavaju izlučevine žlijezda slinovnica. Progutana hrana ulazi u jednjak. Na kraju jednjaka većina ptica imaju proširenje-volju, u kojoj se hrana sprema i omekšava. Iz volje hrana ulazi u želudac koji se sastoji od dva dijela. U žljezdanom želudcu hrana u razgrađuje pomoću probavnih sokova. U mišićnom želudcu hrana se drobi i usitnjava pomoću mišića i kamenčića. Djelomice razgrađena hrana ulazi u tanko crijevo gdje se dovršava razgradnja i upijanje hranjivih tvari u krv. Neprovljeni ostatci ulaze u debelo crijevo te kroz kroz nečisnicu izlaze iz tijela. U probavi sudjeluju i probavne žlijezde jetra i gušterača.

Štetne i otpadne tvari uz krvi uklanjaju bubrezi. Ptice nemaju mokraćni mjehur, što je također prilagodba za let

# data[].attributes.body
.Medvjedi su svrstani u mesoždere iako su po anatomiji i svežderi. U svojoj ishrani imaju i meso, njihova je prehrana je 78-80%

Imaju anatomske crte karakteristične za prehranu mesoždera. Spoj čeljusti kod medvjeda nalazi se u visini kutnjaka. Sljepoočni mišić je krupan, a ugao između čeljusti mali što je primjereno zbog ograničene uloge sponastog i žvačnog mišića u pokretanju čeljusti. Tanko crijevo je kratko kao u pravih mesojeda, dok je debelo crijevo jednostavno, glatko i kratko. Najznačajnija prilagođenost biljnoj hrani, je promjena u razmještaju zuba. Zadržali su klinaste sjekutiće, velike očnjake te oštre predkutnjake mesojeda, dok su im kutnjaci postali četvrtasti sa zaobljenim vrhovima da bi služili za usitnjavanje i mljevenje hrane. Ne posjeduju spljoštene, tupe nokte kakve imaju biljojedi već su zadržali šiljaste, zaoštrene kandže kakve imaju mesožderi.

# data[].attributes.body
Hidre se hrane sitnim životinjicama koje žive kao plankton i drugim malenim životinjama koje žive u vodi. Hvataju ih uz pomoć lovki. Ako neka životinjica dotakne neku od lovki, izbačene žarnice ih svojim nervnim otrovom umrtve. Žarne čahure imaju maleni nastavak koji na dodir otvara "poklopčić" i žarna nit izlijeće van iz čahure, prodire u žrtvu i oslobađa otrov koji ju paralizira. Proces izbacivanja žarne niti traje samo oko 3 milisekunde. Nakon toga, lovke se savijaju i pokreću žrtvu prema usnom otvoru. Od tu plijen dalje ide u gastrovaskularni trakt polipa, gdje ju probavi sekret koji luče stanice u tom području, a mišićno-hranidbene stanice preuzimaju hranjive tvari. Neprobavljeni ostaci izbacuju se ponovo na isti otvor van iz mješinice.

# data[].attributes.body
Oblići  su životinje iz skupine beskralježnjaka. Većina je nametničkih oblića prekrivena kutikulom, koja ih štiti od probavnih sokova domadara. Imaju prohodno probavilo. Probavni sustav počinje ustima na koja se nastavlja mišićavo ždrijelo pomoću kojeg dječja glista uzima sokove domadara. Na ždrijelo se nadovezuje dugo ravno crijevo koje završava crijevnim otvorom. Dječja glista se hrani sadržajem crijeva domadara dok su ostali oblići grabežljivci. Dječja glista živi anaerobno. Nema ni krvotok. Za izlučivanje ima tzv. žlijezde za izlučivanje čije izlučine djeluju kao otrov u tijelu domadara.

# data[].attributes.body
Gujavice pročišćuju zemlju i čine je rahlijom. Probavni sustav čine usta, ždrijelo i dugačko crijevo koje završava crijevnim otvorom. Probijajući se kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Razgrađene hranjive tvari odlaze u krv, a neprobavljene tvari i rahla zemlja izlaze kroz crijevni otvor. Krvotok im je zatvoren. Sastoji se od leđne i trbušne krvne žile koje su međusobno povezane prstenastim žilama u svakom kolutiću.

# data[].attributes.body
Ameba se hrani bakterijama, algama, praživotinjama...
Kad naiđe na praživotinju ili česticu organske tvari ameba je okruži nožicama i uvuče ju u citoplazmu. Oko hrane se stvara hranidbeni mjehurić pomoću kojeg se razgrađuje.
Otpadne tvari ispušta na bilo kojem mjestu na membrani.
Ameba dakle, koristi difuziju za svoju unutrašnju prehranu