# data[].attributes.headline
בעזרת שאלות חשיבה ולא ידע בלבד.

# data[].attributes.subject
בעזרת שאלות חשיבה ולא ידע בלבד.

# data[].attributes.body
אין ספק שבחינה לכשעצמה איננה יכולה לשקף את יכולות התלמידים אלא לבדוק ידע ויישום בלבד. ישנם תלמידים שודאי "יפרחו" בשיטות הערכה שונות ומגוונות.

# data[].attributes.body
מבחן יכול להתייחס גם להיבטים רגשיים וחברתיים אם נשאלות בו שאלות שלא מתייחסות רק לידע ולהבנה הנלמד אלא גם שאלות המתמקדות במעורבות רגשית, שאלות רפלקטיביות, שאלות על עמדות אישיות וכו'.

# data[].attributes.headline
ניתן להציף היבטים רגשיים, אך הם לא יכולים להיות חלק מההערכה שכן הם סובייקטיביים וכרוכים בבשלות. כלומר, היבט רגשי צריך להיות חלק מתהליך למידה, לצורך התפתחות אך לא לצורך הערכה.

# data[].attributes.subject
ניתן להציף היבטים רגשיים, אך הם לא יכולים להיות חלק מההערכה שכן הם סובייקטיביים וכרוכים בבשלות. כלומר, היבט רגשי צריך להיות חלק מתהליך למידה, לצורך התפתחות אך לא לצורך הערכה.

# data[].attributes.headline
להתחיל בחקר רשת. כלומר לא להפיק תשובה לשאלה מסויימת אלא להציע מקורות מידע אמינים מהם ניתן יהיה להפיק תשובה.

# data[].attributes.subject
להתחיל בחקר רשת. כלומר לא להפיק תשובה לשאלה מסויימת אלא להציע מקורות מידע אמינים מהם ניתן יהיה להפיק תשובה.

# data[].attributes.body
הערכה באמצעות מבחן היא הערכה לגיטימית ויש לה מקום בין מגוון כלי ההערכה השונים. יחד עם זאת היא לא יכולה להיות היחידה, כיוון שהיא משקפת באופן חלקי את המידע שהתלמיד זוכר נכון לרגע הבחינה.
דרכי הערכה נוספות מספקות תמונה קצת יותר מלאה על המיומנויות של התלמיד, ועל היבטים שימושיים יותר של המידע שצבר בהקשרים נרחבים יותר. אולי גם יישומיים.

# data[].attributes.headline
מה מראה מבחן שרה פ.

# data[].attributes.subject
מה מראה מבחן שרה פ.

# data[].attributes.body
כל מבחן לא משנה כמה הוא בנוי היטב יראה תמונה שלמה לחלוטין על הידע של התלמיד. אך הוא כן נותן אידיקציה במה התלמיד שולט ובמה הוא לא. כמובן, שאני מדברת על מבחן שבנוי היטב ויכול לשקף מידע זה. ברצוני לסיים ולומר שאני בעד מבנים ןליצור מבחן טוב שיכול לתת מידע על מצב בלימודי של התלמיד .

# data[].attributes.body
מבחן מספק לנו יכולת לבדוק מה התלמיד הבין ועד כמה הוא מצליח להביע את מה שהבין באופן בו אנו דורשים ממנו. זו צורת הערכה שנותנת תמונה חלקית אך מהימנה יחסית.

# data[].attributes.headline
שירה-היסטוריה בחנמ

# data[].attributes.subject
שירה-היסטוריה בחנמ

# data[].attributes.body
הערכה באמצעות מבחן פעמים רבות מבוססת על מיומנות של זיכרון ולא מעבר.
הבנת החומר יכולה להיות בסיסית ביותר, ולעיתים אף רק של חלק מהחומר, אך עדיין הציון יהיה טוב.

# data[].attributes.body
מבחן ככלי הערכה הוא מוגבל מאוד, ולרוב מעריך היבטים אקדמאיים ספציפיים. ישנם אלמנטים רגשיים שמתלווים למבחן כגון חרדה ומתח ומערפלים עוד יותר את היכולת שלנו לקבל תמונה מלאה על התלמידים מתוך ההערכה של המבחן.

# data[].attributes.body
כמורים המלווים תהליך ולא רק נקודת סיום, יש ביכולתינו לשלב שאלות ומשימות חקר בלמידה שיהוו חלק מתהליך הערכת הלומד, ופיתוח מיומנויות לומד עצמאי

# data[].attributes.body
ניתן במבחן לשאול שאלות עמ"ר (לב לדעת) שיש בהם היבטים של הזדהות, ביטוי אישי ואפילו רגשי על החומר הנלמד.

# data[].attributes.headline
תלוי בסוג השאלות שנשאל במבחן. המבחן שצריך לבדוק ידע בתחום התוכן ובנוסף לבדוק מיוניות חשיבה.

# data[].attributes.subject
תלוי בסוג השאלות שנשאל במבחן. המבחן שצריך לבדוק ידע בתחום התוכן ובנוסף לבדוק מיוניות חשיבה.

# data[].attributes.headline
תמר היסטוריה

# data[].attributes.subject
תמר היסטוריה

# data[].attributes.body
זה כלי מאד משמעותי על מנת למדוד את הבנת התלמיד וקליטתו את החומר. תלוי איזה שאלות הוא נשאל. יש דרכים נוספות להערכה על מנת להשלים בצורה מקיפה את הידע והשליטה בחומר. אין כמו פרקטיקה בנוסף לתיאוריה. וכמובן שעבודה תהליכית היא אחרת בהטמעה שלה אל מול מבחן מסכם.

# data[].attributes.body
מבחן כאינדיקציה
בעיקר של הבנה כללית, שינון וזיכרון של התכנים

# data[].attributes.body
כאשר מדובר בעיקר על שאלות עמר ושאלות עמדה וקישור לסיטואציות מעולמו של התלמיד

# data[].attributes.body
עבודות חקר , שאלות עומק העוסקות בתהליכי חשיבה וחקר

# data[].attributes.headline
דרך שאלות חשיבה או שאלות שמבקשות גלוי עמדה

# data[].attributes.subject
דרך שאלות חשיבה או שאלות שמבקשות גלוי עמדה

# data[].attributes.headline
יעלה - ספרות

# data[].attributes.subject
יעלה - ספרות

# data[].attributes.body
באופן חלקי ומתאימה לחלק מהתלמידים

# data[].attributes.body
מבחנים יכולים לשמש ככלי לספק תמונה של ידע אם הם מגוונים מספיק.
אירוע בחינה יכול לדרוש מהתלמיד להידרש למספר מיומנויות שונות.
במידה והאירוע של הבחינה הוא אחד מכמה אירועים שונים, הוא בהחלט חשוב ולגיטימי.

# data[].attributes.headline
משקפת באופן חלקי

# data[].attributes.subject
משקפת באופן חלקי

# data[].attributes.headline
אם מתאימים מבחן לפי רמות תלמידים, שהחלשים לא יצאו מתוסכליםוכתוצאה לא יענו

# data[].attributes.subject
אם מתאימים מבחן לפי רמות תלמידים, שהחלשים לא יצאו מתוסכליםוכתוצאה לא יענו

# data[].attributes.body
ריבוי מטלות - בסוף הכל עניין של הרגל.

# data[].attributes.headline
בן חמו לבנה גיל- מקרא /ספרות

# data[].attributes.subject
בן חמו לבנה גיל- מקרא /ספרות

# data[].attributes.body
הערכה בבחינה אינה משקפת בהכרח את ידע הלומד. מודדת זיכרון ויכולת ביטוי בע"פ. מיומנויות בחינה לא עולות בקנה אחד עם אופי למידה של כל לומד ומכאן שלא בהכרח ניתן ביטוי לידע של כל אחד מהלומדים.

# data[].attributes.headline
לבנה גיל בן חמו. מקרא/ ספרות

# data[].attributes.subject
לבנה גיל בן חמו. מקרא/ ספרות

# data[].attributes.body
ביטוי להיבטים ריגשיים וחברתיים יכולים לבוא לידי ביטוי בבחינה בשאלות עמ"ר שהלומד מביא עצמו ועולמו לתוך הנושא.

# data[].attributes.headline
בן חמו לבנה גיל . ספרות /מקרא

# data[].attributes.subject
בן חמו לבנה גיל . ספרות /מקרא

# data[].attributes.body
באמצעות פרוייקטים, עבודות חקר. למידה לפי נושאים.

# data[].attributes.headline
יונתן היסטוריה

# data[].attributes.subject
יונתן היסטוריה

# data[].attributes.body
לדעתי מבחן הוא עדיין אחת הדרכים הכי טובות לדעת מה התלמיד יודע. מטלות אחרות נוטות להיות מאוד מצומצמות וממוקדות, בעוד המבחן בודק נושאים נרחבים הרבה יותר...

# data[].attributes.body
לדעתי מבחן הוא אחד הדרכים שמאפשרות לנו לבדוק הרבה מיומנויות, אבל היא לא הדרך היחידה לכן על המורה לדעת לתת לתלמיד להבחן ביותר מדרך אחד.

# data[].attributes.body
אפשר לשלב שאלות חשיבה מעבר לשאלות הידע הפשוט שדורשות שינון בלבד. דרך נוספת היא שאלות של הבעת עמדה בהתבסס על נתונים.

# data[].attributes.body
מבחן הוא מוצר שמודד התנהגות מסוימת או קבוצה של מטרות.
מבחנים נעשים לאחר שההוראה התרחשה, זו הדרך להשלים את ההוראה ולקבל את התוצאות. תוצאות המבחנים משקפות באופן חלקי את רמת הבנת התלמיד לחומר הנלמד .

# data[].attributes.headline
מבחן מראה למורה עד כמה התלמידים מוכנים ומבינים חומר הלימוד

# data[].attributes.subject
מבחן מראה למורה עד כמה התלמידים מוכנים ומבינים חומר הלימוד

# data[].attributes.headline
מבחן מתייחס להיבטים גם לימודיים וגם רגשיים

# data[].attributes.subject
מבחן מתייחס להיבטים גם לימודיים וגם רגשיים

# data[].attributes.headline
הכוונה מסייעת לתלמידים להצליח ולהיות יותר עצמאיים ואוטונומיים

# data[].attributes.subject
הכוונה מסייעת לתלמידים להצליח ולהיות יותר עצמאיים ואוטונומיים

# data[].attributes.headline
לא תמיד זה נותן תמונה אמיתית 

# data[].attributes.subject
לא תמיד זה נותן תמונה אמיתית 

# data[].attributes.headline
אם משלבים. שאלות שמתייחסות לדעה אישית של התלמיד לקישור לחוויה אישית

# data[].attributes.subject
אם משלבים. שאלות שמתייחסות לדעה אישית של התלמיד לקישור לחוויה אישית

# data[].attributes.headline
על ידי הערכת תהליך הלמידה שהתלמיד מבצע בכל תחנה ותחנה 

# data[].attributes.subject
על ידי הערכת תהליך הלמידה שהתלמיד מבצע בכל תחנה ותחנה 

# data[].attributes.body
אייך הוא מחפש חומר באופן עצמאי
איך הוא  לומד ומכין למבחננים

# data[].attributes.body
המבחן הוא כלי נהדר בשביל המורה פחות בשביל התלמידים. המבחן מאפשר לתלמנידים להציג ידע . יחד עם זאת אם המבחן יהיה בנוי על שדאלות זה הבעת דעה, הבנה, קטעי מקור והשוואות לתלמיד תהיה למידה יותר משמעותית.

# data[].attributes.headline
אלה - היסטוריה

# data[].attributes.subject
אלה - היסטוריה

# data[].attributes.body
לדעתי מבחן לא משקף ב100% את יכולותי של התלמיד, הרי הוא  יכול ללמוד את החומר בעל פה לבוא "להקיא" אותו מבחן אבל לא להבין כלום ושום דבר ממה שלמד וידע שלו לא באמת יתרחב הוא לא ילמד שןם דבר חדש ולא רכש מיומנויות חדשות.
לכן לדעתי הערכה נכונה ליכולתיו של התלמיד הן בעזרת עבודות שחלקן מתחילות בכיתה בכך נוכל להנחות את התלמידים ולאפשר להם להמשיך לבד.
בכך לנטוע זרעים ללומד עצמאי וגם יהיה ניתן לעקוב אחרי התפתחות התהליך עם התלמיד

# data[].attributes.body
מבחן הוא תבנית שאותה יוצר המעריך כדי לבדוק ידע ספציפי בנבחנים. אינו יכול להתייחס להיבטים רגשיים וחברתיים במהלך הלמידה, אלא אם כן נשאלת בו שאלה רפלקטיבית, אך מבחינה כמותית קשה להעריך אותה ולכמת אותה.
לא פעם נתקלתי בתלמידים שציונם בבגרות נפגע, עקב סיבות רגשיות.

# data[].attributes.headline
רונית חפץ - אזרחות

# data[].attributes.subject
רונית חפץ - אזרחות

# data[].attributes.body
לדעתי הערכה באמצעות מבחן היא לגיטימית וטובה. השאלה כיצד מעריכים, מהן סוגי השאלות ועוד. לדוגמא, מבחן עם חומר פתוח ובו שאלות מסדר חשיבה גבוה יבדקו גם הבנה ויישום של החומר הנלמד ולא רק שינון. לדעתי, לצד מבחנים יש להעריך את התלמידים בדרכים נוספות כגון: רפרטים, שיח אישי, הערכת עמיתים (תלמידים בודקים עבודות/מטלות/מבחנים אחד של השנייה) ועוד

# data[].attributes.headline
נתנאל-היסטוריה

# data[].attributes.subject
נתנאל-היסטוריה

# data[].attributes.body
היא מספקת לנו תמונה על התלמיד שיש לו יכולת זיכרון טובה בכיתה או בלימוד למבחן בבית אך לא מספקת תמונה רחבה לתלמיד הסקרן והיצירתי לדוגמא.

# data[].attributes.headline
נתנאל* היסטוריה

# data[].attributes.subject
נתנאל* היסטוריה

# data[].attributes.body
תמונת המצב שמקבלים ממבחן היא צרה כי רק לתלמיד שלו יש זיכרון טוב יכול להביע את עצמו ולתלמיד הסקרן והיצירתי אין מקום בתמונת מצב זו.

# data[].attributes.body
המבחן יכול להתיחס להיבטים רגשיים כאשר ניתן הסבר מקיף לגבי המשמעות שלו בתהליך הלמידה ולא כאשר הוא עומד באופן עצמאי - אז הוא מטיל אימה וכח שיתוק על הלומדים.

# data[].attributes.body
מבחן מעניק זמן שיא לתלמידים אליו הם מתכוננים ובו מרוכזים בצורה אחידה למתן מענה על שאלות שתורגולו בכיתה. המבחן לדעתי אכן מודד אך ברור הדבר שאופי התלמידים מונח על מנעד רחב ולכן חשובה גם דרך הערכרה נוספת.

# data[].attributes.body
שיחה פתוחה עם התלמיד או קבוצת הלמידה.
מילוי שאלון בו יישאל על מידת המעורבות של חבריו כמו גם על שימוש בחומרי למידה שונים ועל האופן בו חיפש/עשה בהם שימוש.

# data[].attributes.body
למבחן הבודק ידע יש יכולת מוגבלת בהתייחסות להיבטים הרגשיים והחברתיים. כמורה ללשון אני יכולה לזמן לתלמידים שאלות המאפשרות הבעת עמדות, תחושות, אך אני בספק עד כמה הדבר רלוונטי בשאר תחומי הדעת.

# data[].attributes.body
למבחן הבודק ידע יש יכולת מוגבלת בהתייחסות להיבטים הרגשיים והחברתיים. כמורה ללשון אני יכולה לזמן לתלמידים שאלות המאפשרות הבעת עמדות, תחושות, אך אני בספק עד כמה הדבר רלוונטי בשאר תחומי הדעת.

# data[].attributes.body
שילוב של מבחנים ומטלות הערכה חלופית. שאלות של חשיבה יצירתית, שאלות של דעה אישית ועמדה

# data[].attributes.body
מבחנים נותנים תמונה על ידע בתחום הדעת שהתלמיד לומד אבל אינם נותנים תמונה רחבה ומספקת

# data[].attributes.body
לדעתי הערכת תלמיד ע"י מבחן אינה מספיקה כדי לבדוק את רמת הלמידה אצל התלמידים, במבחן ניתן לקבל תמונה בתחום הדעת שהוא נבחן בו לטווח הקצר. בדרך כלל התלמידים אחרי שהם מסיימים מלהיבחן לרוב שוכחים את החומר הנלמד.

# data[].attributes.body
לא תמיד המבחן משקף את היכולת לתלמיד העיקר הוא הבנת החומר שלמד

# data[].attributes.body
המבחן הוא כלי לבדיקה - עד כמה התלמיד הצליח בהבנת הנלמד ועד כמה המורה הצליח להעביר את החומר לתלמידים. התמונה יכולה לשקף את המצב. אך לא נתן להישען רק על בחינה ככלי הערכה

# data[].attributes.body
מבחן הוא כלי אשר בודק את יכולת התלמיד בהפנמת החומר שנלמד והידע שהתלמיד רכש ועד כמה הבין את החומר הנלמד ויכול להביע . נכון שהוא לא מספיק בכדי לקבל תמונה על התלמיד אך הוא חלק מעוד כלים שביחד יש לנו תמונה טובה על אותו תלמיד כי דרך המבחן אנו יכולים לבדוק הרבה מיומנויות של התלמיד.

# data[].attributes.body
עבודה, משימות ,מטלות

# data[].attributes.body
מבחן מתייחס להיבטים גם לימודיים וגם רגשיים
לקשר לחוויות ישית של התלמיד.

# data[].attributes.body
הערכה באמצעות מבחן בודקת לנו כמה התלמיד מקבל ידע ומביע את עצמו ומה מבין מהחומר הנלמד מהדורשים ממנו.

# data[].attributes.body
באמצעות מתן הזדמנות בחירת נושא ובחירת חומר רלוונטי לו מהמרשתת ..התלמיד יתבקש להכין עבודה או מצגת או תרגול ויגיש אותו למורה

# data[].attributes.body
אפשר גם לשאול על תהליך הלמידה עצמו, שינויים שחלו לאורך הדרך

# data[].attributes.headline
אדית בן דוד -                                                                         

# data[].attributes.subject
אדית בן דוד -                                                                         

# data[].attributes.body
מבחן יכול להעריך תלמיד וזאת דרך טובה ויעילה אך צריך גם לבחון את ההתנהלות של התלמיד בכתה וביצוע משימות. השתתפות הקשבה ולקיחת חלק פעיל בשיעור

# data[].attributes.body
מטלות רבות ומגוונות

# data[].attributes.body
הערכה באמצעות מבחן יכולה לספק לנו תמונה ביחס ליכולת השינון, ההבנה והיישום של התלמיד, אך היא לא מספקת את התמונה הרחבה אליה היינו רוצים להגיע כי יש תלמידים שמבחן לא מאפשר להם להביע את עצמם ואת ידיעותיהם.

# data[].attributes.headline
ע"י קטעים שלא נלמדו בכיתה שבהם הם יצטרכו להראות את התהליכים שלמדו ויישומם, את ההבנה ולא רק שינון. חשוב לציין שגם שינון אינו מילה "גסה".

# data[].attributes.subject
ע"י קטעים שלא נלמדו בכיתה שבהם הם יצטרכו להראות את התהליכים שלמדו ויישומם, את ההבנה ולא רק שינון. חשוב לציין שגם שינון אינו מילה "גסה".

# data[].attributes.headline
אפיק כרסנטי- אזרחות

# data[].attributes.subject
אפיק כרסנטי- אזרחות

# data[].attributes.body
מבחן גנרי לא יכול לתת תמונה רחבה ומספקת לגבי מצבו של התלמיד. ייתכן וייתן לנו את היכולת לזהות התמצאות במיומנויות שהוקנו במהלך הלמידה וגם בזכירת החומר אך איננו נדע עד כמה התלמיד עבר הטמעה. כמו כן, ייתכן ומדובר בילד "חלש" שפשוט ישב ולמד המון ולכן הצליח ואז אנחנו גם לא נדע איך להתייחס אליו מבחינה רגשית. לכן, צריך גם דרכי הערכה נוספות שנותנות מקום לביטוי אישי, רפלקציה וכו'.

# data[].attributes.body
דרך שאלות חשיבה והבעת עמדה בהתבסס על נתונים

# data[].attributes.headline
הערכת יכולות חשיבה

# data[].attributes.subject
הערכת יכולות חשיבה

# data[].attributes.body
בעיני "אנסין" (קטע שלא נלמד בכיתה), שהשאלות עליו ממזגות גם הכרות עם חומר קודם שנלמד בכיתה, הוא הדרך האפקטיבית ביותר לבחון יכולות חשיבה.

# data[].attributes.headline
מבחן הוא כלי הערכה חשוב הן למורה והן לתלמיד אולם איננו מספק. המורה משתמש במדדים ודרכי הערכה נוספות על מנת לקבל את התמונה המיטבית על הלמידה ועל הידע שרכשו התלמידים. 

# data[].attributes.subject
מבחן הוא כלי הערכה חשוב הן למורה והן לתלמיד אולם איננו מספק. המורה משתמש במדדים ודרכי הערכה נוספות על מנת לקבל את התמונה המיטבית על הלמידה ועל הידע שרכשו התלמידים. 

# data[].attributes.headline
ההערכה באמצעות מבחן מאפשרת למורים בבית הספר לעקוב אחר התקדמות הלמידה של התלמידים בבית הספר. והיא מאפשרת גם לזהות את הפערים בין הביצועים המצופים לבין הביצועים בפועל, ולזהות תלמידים שאינם שולטים במיומנויות ובתכנים הנדרשים.

# data[].attributes.subject
ההערכה באמצעות מבחן מאפשרת למורים בבית הספר לעקוב אחר התקדמות הלמידה של התלמידים בבית הספר. והיא מאפשרת גם לזהות את הפערים בין הביצועים המצופים לבין הביצועים בפועל, ולזהות תלמידים שאינם שולטים במיומנויות ובתכנים הנדרשים.

# data[].attributes.body
להעריך תלמיד רק עפי מבחן זו בעיה, הידע של התלמיד לא תמיד בא לידי ביטוי במבחן לעיתים התלמיד חושש נלחץ וטועה.

# data[].attributes.body
לא ניתן להעריך כשורה את התלמידים באמצעות מבחן בלבד כיוון שמבחן מושפע מהיבטים שונים מלמד ידע, כמו לחץ וחרדה, מהירות ויכולת ניסוח ואף אמון ויושר

# data[].attributes.body
הבחינה עצמה איננה יכולה לבדוק יכולת התלמיד , אלא היא בודקת את רמת הידע וגם לא משקפת את היכולת של התלמיד ,

# data[].attributes.body
נשאל שאלות אישיות על מצב החברתי, המצב בבית, ניתן שאלות לפי סימונים מ 1-5 או שאלות פתוחות

# data[].attributes.headline
יוני רוזנפלד

# data[].attributes.subject
יוני רוזנפלד

# data[].attributes.body
מבחן יכול בהחלטת לתת תמונה באשר מצבו הפדגוגי של התלמיד, אך לא נותנים תמונה על המשפעים הסביבתיים כמו לחץ למשל

# data[].attributes.body
אין ספק שרק בחינה לא יכולה לשקף את יכולותיו של התלמיד וזאת לאור גורמים מתערבים בזמן מבחן יש לשלב שיטות נוספות על מנת לתת לתלמידים אפשרויות נוספות.