# data[].attributes.attachment_caption
- Når status betyr mer for foreldre enn barnas sikkerhet og personvern. Barna blir eksponert på nett for at foreldrene skal kunne tjene penger. 

# data[].attributes.headline
Aktuelle nyhetssaker: Eksponering av barn i sosiale medier 

# data[].attributes.subject
Aktuelle nyhetssaker: Eksponering av barn i sosiale medier 

# data[].attributes.body
I 2020 ble det gjennomført et studie i regi av Unisef Norge som tok for seg foreldre og bildedeling av barn i sosiale medier. Resultatene av dette studie gjorde det veldig tydelig at vi trenger et lovverk som omfavner dette.

74 prosent av de foreldrene som deltok i studie hadde delt bilder av sine barn på sosiale plattformer. Kun 52 prosent av de har spurt barna om samtykke før de postet bildene. Bildene som postes av barna kan inneholde ulik informasjon som kan være skadelig og som kan bli misbrukt av andre.

"Familievloggere" er et fenomen som har dukket opp mer og mer i sosiale medier de siste årene. Dette er personer som deler videoblogger av seg selv og sin familie. Disse "familievloggerne" kan bli sett på som personer som utnytter barna sine på nett mot profitt. Barna blir en frontfigur for foreldrenes virksomhet.

https://www.aftenposten.no/meninger/sid/i/WR0oaL/betyr-status-mer-enn-barnas-sikkerhet-og-personvern

# data[].attributes.attachment_caption
- Slenger seg på debatten som omhandler bruken av barn i reklame, Hansen mener det er en person som slipper billig unna. 

# data[].attributes.headline
Aktuelle nyhetssaker: Bruk av barn i reklame 

# data[].attributes.subject
Aktuelle nyhetssaker: Bruk av barn i reklame 

# data[].attributes.body
En instagram story publisert av influenser Iselin Guttormsen fikk Mads Hansen til å reagere kraftig. Instagram storyens omhandlet en video av Guttormsen og hennes døtre som snakker om intimvask og forskjellen mellom vulva og vagina, hvor ulike produkter blir vist frem og selve videoen var merket med "Annonse".

Som reaksjon valgte Hansen å henge hennes ut på sin egen instagram story hvor han påpeker at hun slipper billig unna i denne debatten. Han synes også at det er hårreisende at annonsørene i videoen lar dette fare stille forbi. En av annonsørene i videoen var Lyko, hvor kommunikasjonssjef Tom Thörnblom sier at de tar avstand fra innholdet i videoen, og de har verken vært kjent med innholdet eller godkjent det.

Til sitt forsvar kunne Guttormsen fortelle at det var verken et betalt samarbeid eller reklame. Hoved essensen med innholdet i videoen var at hun ville fremme hvor enkelt man kan ha en samtale om kropp med barna sine. Hun reagerer også på at Hansen deler videoen av hennes barn på sine kanaler og mener ved at han velger å gjøre så vitner det om en mann som ikke bryr seg om barnas rett til privatliv i sosiale medier.

https://www.dagbladet.no/kjendis/i-ordkrig-etter-innlegg/78262551

# data[].attributes.body
Pedagogisk forskning:
- Hovedfokuset er medier, mediebruk og medieteknologi relatert til læring, oppvekst, danning og kompetanse.
- Pedagogikken har gått gjennom flere paradigmeskifter:

# data[].attributes.headline
Eksemplisfiser noen mediepedagogiske forskningstema med aktuelle nyhetssaker eller mediefenomen

# data[].attributes.subject
Eksemplisfiser noen mediepedagogiske forskningstema med aktuelle nyhetssaker eller mediefenomen

# data[].attributes.headline
Beskriv mediepedagogikk som forskningsfelt og de fagfelt som de bygger på

# data[].attributes.subject
Beskriv mediepedagogikk som forskningsfelt og de fagfelt som de bygger på

# data[].attributes.headline
Hvilke perspektiver finnes på medier og barndom?

# data[].attributes.subject
Hvilke perspektiver finnes på medier og barndom?

# data[].attributes.attachment_caption
- Venstre kom frem med et forslag som vil forby foreldre å bruke barna sine i kommersielle formål. 

# data[].attributes.headline
Aktuelle nyhetssaker: Bruk av barn i reklame 

# data[].attributes.subject
Aktuelle nyhetssaker: Bruk av barn i reklame 

# data[].attributes.body
Partiet ønsker at barna skal skjermes fra sosiale medier og at deres personvern blir tatt hensyn til. Forslaget har skapt flere reaksjoner blant flere influensere. Influenser yrke har med årene blitt mer og mer utbredt, hvor enkelt personer tjener penger gjennom markedsføring av blant annet tjenester og produkter. Det forekommer også at flere bruker barna sine i markedsføringen av de kommersielle formålene.

Kristin Gjelsvik er en av Norges mest profilerte influensere som har vært en av de som har stått i front når det kommer til eksponering av barn i sosiale medier. Gjelsvik stiller seg bak dette forslaget for hun mener det er feil å bruke barna som et virkemiddel i markedsføringen og det frarøver deres rett på anonymitet og setter de i en posisjon som de gjerne ikke ønsker å være i.

Sebastian Solberg er en annen influenser som verken er for eller i mot forslaget, men han stiller spørsmål ved hvor grensen går når det kommer til eksponering av barn i sosiale medier. Her ønsker han seg mer tydelige grenser som vil gjøre det lettere å kunne forholde seg til. For det er rett og slett vanskelig å vite hva som er greit og ikke, og det er ulike oppfatninger om hvor grensen burde gå.

https://www.nettavisen.no/livsstil/forslaget-om-foreldre-og-barn-splitter-kjendisene-hvor-gar-grensen/s/5-95-849122

# data[].attributes.body
Pedagogikken har gjennomgått flere paradigmeskifter, hvor de tre viktigste paradigmene kan sies å være:

Behavioristiske teorier: stor innflytelse i fag som psykologi og pedagogikk fra begynnelsen til midten av 1900-tallet. Fokuserte på observerbar atferd og på de virkningene eksterne faktorer kan ha på individet

Kognitiv teori: spørsmålet om hvordan vi som individer mottar informasjon, hvordan vi bearbeider informasjonen, og hvordan vi relaterer ny informasjon til de erfaringene og kunnskapen vi allerede har

Sosiokulturell læringsteori: vektlegger den sosiale dimensjonen ved tenkning og læring

# data[].attributes.body
Teknisk konvergens: referer til den komplekse digitale utviklingen innenfor IKT, hvor materielt utstyr, internett- og teleteknologi har resultert i at ulike typer mediedistribusjon og former for innhold smelter sammen, og ikke minst tilføres det flere muligheter og potensielle måter å bruke mediene på

Funksjonell konvergens: omhandler endringer i måten vi bruker de nye mediemulighetene på

Kulturell konvergens: handler om mer overordnede endringer, slik som strukturelle endringer, endringer i medieeierskap, i offentlig sektor og generelt i kulturen

Medialisering: (Hjarvard, 2008) medialisering innebærer at samfunnet i økende grad bygger på medier, slik at man ikke lenger kan se medier som atskilt fra kulturen og de sosiale strukturene i samfunnet

Artefakter: kulturelle verktøy som vi mennesker bruker for å forstå og kommunisere med verden, slik som språket og ulike medieverktøy

Mediebruk: I tillegg til å inneholde ulike perspektiver på undervisning med og om medier, bør mediepedagogikk som undervisningsfag derfor også tekke inn dagsaktuell mediebruk og medieerfaringer som barn, unge og voksne møter i sin hverdag. Mediedidaktikken bør ta for seg teoretiske og analytiske perspektiver så vel som praksisrettet undervisning. Teoriens oppgave blir å forstå, analysere og kritisere mediebruk, medienes uttrykk og innhold, mens praksisen kan bidra til å korrigere og videreutvikle de teoretiske refleksjonen om mediebruk og mediekultur.

# data[].attributes.body
Neil Postman (1983): Barn som påvirkelige og sårbare
- Media ødelegger barndommen
- Grensen mellom barn og voksnes verden viskes ut
- Barn må beskyttes

Don Tapscott (1988): Barn som medieeksperter
- Barn er kreative og selvstendige
- Barn er "naturlig" medkekompetente
- Internettet er med på en frigjørende, umyndiggjørende og demokratisk utvikling

David Buckingham (2003 og 2006): Barns mediekompetanse
- Sosial kontekst
- Meningsskaping
- Barn og unge utvikler mediekompetanse, men trenger veiledning

# data[].attributes.body
Mediepedagogikk belyser danning og læring i møte med medieteknologi og mediebruk, og kan potensielt være et forskningsfelt som kan gi kunnskap om en rekke aktuelle utfordringer og muligheter i den medialiserte kulturen. For å forstå mediepedagogikk som forskningsfelt må vi se på hva som kjennetegner medievitenskapelige og pedagogiske forskningsmetoder.

Medievitenskapelig forskning:
- Ser på utviklingen i teknologi og medier
- Gått fra å se på hvilke effekter medier og mediebudskap har til å fokusere mer på bruk, fortolkning og medvirkning
-Medieforskning kan deles opp i ulike tradisjoner:

# data[].attributes.body
Effektforskning: opptatt av å måle om et budskap fra mediene gir en mer eller mindre direkte effekt hos publikum eller mediebrukere

Bruksstudier: den ensidige tilnærmingen til hva mediene gjør med publikum, og for synet på publikum som passive

Kulturstudier: samtidskultur og fokuserte på sammenhenger mellom politiske, økonomiske, sosiale og kulturelle forhold

Resepsjonsforskning: fokuserer på publikums tolkninger av et medieinnhold, man ser spesielt på den meningen som oppstår mellom en interaksjon mellom en seer eller mediebruker og medieinnholdet

Medieetnografi: søkelyset rettes mot mediebruk i kontekst/sosial praksis

Mediepedagogikken bygger på alle disse tradisjonene, men kanskje spesielt kulturstudietradisjonen har historisk hatt stor betydning av et eget mediepedagogisk forskningsfelt