# data[].attributes.body
Kitajsko novo leto v letošnjem letu nastopi 22. januarja po kitajskem kombiniranem luninem in sončnem koledarju.
(Pridobljeno s https://data.si/blog/kitajsko-novo-leto-2/, 16. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Kaj so jaslice? Kipci, slike, postavljeni za božične praznike kot ponazoritev Kristusovega rojstva.
(Pridobljeno s https://www.franček.si/beseda/s024172/jaslice, 16. 1. 2023)
Jaslice so prišle k nam in v domove šele v 19. stoletju, pred tem so bile le v cerkvah in še tam od 17. stoletja naprej. Imele so častno mesto v bogkovem kotu, ki je bil vedno nad družinsko mizo. Ker pa je tam bilo premalo prostora, so se sčasoma preselile na mizo.  Doma izdelane jaslice so postajale ponos vsake domačije.
(Pridobljeno s https://www.rodnagruda.si/tradicija_in_obrt/2016120810102436/, 16. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Koledovanje izvira iz rimskih časov, od tod tudi ime. Prvi dan v mesecu so Rimljani imenovali calandae. Še posebno imenitne so bile kalende ob začetku leta.
(Pridobljeno s https://ekopercapodistria.si/novice/sege-navade-ob-starem-letu/, 18. 1. 2023)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rímski koledár temelji na eni izmed variant grških luninih koledarjev. Začetek koledarske dobe so prilagodili mitu o nastanku mesta Rim, saj vzame nastanek Rima kot začetno točko, ki je umeščena v leto 753 pr. n. št. Leta pa niso označevali z zaporedno številko ampak z imenom konzula, ki je vladal ob začetku leta.

Rimski koledar so večkrat spreminjali. Pravila niso določala koledarja za daljše obdobje. Nekatere odločitve, tudi o dolžini leta, je sprejemal vrhovni svečenik ( pontifex maximus) za vsako leto sproti. Prilagajanje je bilo potrebno, ker je koledar temeljil na luninem letu, občasno pa so ga uskladili s sončnim letom. Podatki o vseh prilagajanjih se niso ohranili, zato za vse datume rimskega koledarja ni možno točno določiti datuma po sistemu novejših koledarjev ( julijanski oziroma gregorijanskem). Razlika med rimskim koledarjem in podaljškom modernega koledarja v obdobje pred našim štetjem je do štiri mesece. Obdobje uporabe starega rimskega koledarja je prekinila reforma Julija Cezarja, uveljavljena leta 45 pr. n. št.

V najstarejšem znanem koledarju je bilo deset rednih mesecev:

Martius (31 dni)- mesec marec je dobil ime po Marsu - bogu vojne, ki je bil zaščitnik Rimljanov in je simboliziral prebujeno moč narave. Sprva je bil ta mesec prvi mesec v letu, kasneje tretji (od drugega stoletja dalje).

Aprilis (30 dni)- dobil je ime po glagolu aperio, ki pomeni odprem. Aprila se je odpiralo cvetje, narava se je prebujala.

Maius (31 dni)- mesec maj nosi ime po Merkurjevi materi Maji.

Junius (30 dni)- za mesec junij ne vemo točno, po kom se imenuje. Najverjetneje po boginji Junoni ali pa po rodbini Junijcev, ki pa so svoje ime tako prevzeli po tej boginji.

Quintilis (31 dni)- ime izhaja iz latinskega števila pet- quinque, saj je bil peti mesec po vrsti. Kasneje se je preimenoval v mesec Julius, po Gaju Juliju Cezarju.

Sextilis (30 dni)- ime izhaja iz latinskega števila šest- sex, saj je bil šesti mesec po vrsti. Kasneje se je preimenoval v mesec Augustus, po cesarju Oktavijanu, oz. Augustu.

September (30 dni)- mesec september je dobil ime po številu sedem, saj bil je sedmi po vrsti.

October (31 dni)- mesec oktober je dobil ime po številu osem, saj je bil osmi po vrsti.

November (30 dni)- mesec november je dobil ime po številu devet, saj je bil deveti po vrsti

December (30 dni)- mesec december je dobil ime po številu deset, saj je bil deseti po vrsti.

Kasneje sta se uvedla še dva nova meseca, in sicer:

mensis Januarius- Januar je dobil ime po starem italskem božanstvu- bogu Janusu. To je bil bog nasprotij, kot so: življenje/smrt, moški/ženska. Pogosto je upodobljen z dvema obrazoma. Ima obraz starca in obraz mladeniča.

mensis Februarius- Februar je dobil ime po prazniku Februa, ko so Rimljani simbolično preganjali zimo in naredili prostor pomladi. Februa so se imenovali tudi trakovi narezane žrtvovane živali in ženske, ki so jih želele nositi. To naj bi jim prinašalo plodnost. Nekoč je bil ta mesec zadnji v letu, zato se mu še danes ob prestopnem letu dodaja en dan.

To že niso več lunini meseci, saj so predolgi. Vendar je bilo leto s temi meseci prekratko (le 304 dni), 61 dni v zimskem času pa je padlo izven koledarja.

Stari Rimljani so, tako kot pred njimi Etruščani, uporabljali osemdnevni "tržni teden". Osemdnevni teden je dajal osnovni življenjski ritem. Ta ritem je bil nepretrgan, z edino izjemo, da so teden podaljšali, če je tržni dan sovpadal s praznikom Regifugium, ki so ga obhajali povprečno vsako drugo leto. Dneve v tednu so označevali s črkami A, B, C, D, E, F, G, H.

Rimljani so imeli posebna imena za tri določene dneve vsakega meseca. V začetku je sistem temeljil na Luninih menah - najverjetneje so bila ta imena določena dnevom, na katere so se tistega meseca pojavile prave Lunine mene. Po prenovah Nume Pompilija so ta imena veljala za točno določene dni.

kalende - prvi dan meseca, iz katerega izhaja beseda koledar,

none - odvisno od meseca so bile lahko na peti ali sedmi dan; po običaju dan krajca

ide - odvisno od meseca so bile lahko na trinajsti ali petnajsti dan; po običaju dan polne lune

Meseci z nonami in idami na peti in trinajsti dan - januar, februar, april, junij, avgust, september, november, december

Meseci z nonami in idami na sedmi in petnajsti dan - marec, maj, julij, oktober

Gaj Julij Cezar je bil umorjen na dan marčevih id.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rimski koledar - Wikipedija, prosta enciklopedija

# data[].attributes.attachment_link.description
Rímski koledár temelji na eni izmed variant grških luninih koledarjev. Začetek koledarske dobe so prilagodili mitu o nastanku mesta Rim, saj vzame nastanek Rima kot začetno točko, ki je umeščena v leto 753 pr. n. št. Leta pa niso označevali z zaporedno številko ampak z imenom konzula, ki je vladal ob začetku leta.

# data[].attributes.body
Za silvestrovo in Svete tri kralje je značilno obredno kajenje oziroma blagoslov doma, kar pomeni obrambo pred uroki in drugimi nevarnimi nadnaravnimi silami.
(Pridobljeno s https://ekopercapodistria.si/novice/sege-navade-ob-starem-letu/, 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
- kresovanje je velik nadzorovan zunanji ogenj iz drv
- kresuje se na predvečer poletnega solsticija
- je zelo stara šega
- v Beli krajini so dekleta (kresnice) ob kresu s petjem prosi za dobro leto
-kresovanje je tradicionalno v številnih evropskih državah
- najvišji kres na svetu je velik 44cm
-postavili so ga krajani Boštanja 30. aprila 2007 in se s tem zapisali v Guinnessovo knjigo rekordov.
-Na področju Slovenije in tudi zunaj so v času turških upadov postavljali po hribih kresove kot signalizacijske priprave za obveščanje vasi pred nevarnostjo.
Pridobljeno s:
https://sl.wikipedia.org/wiki/Kres 18. 1. 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iz Wikipedije, proste enciklopedije

Kresovanje je velik nadzorovan zunanji ogenj iz drv, okleščenih vej ali slamnatih butar.

Kresovanje na predvečer poletnega solsticija, najdaljšega dne v letu, (v času od 20.-22. junija) je tradicionalno v številnih evropskih državah in so z njim povezane številne ljudske šege in navade. Poganski predniki Slovencev so sprva kresovali v čast božanstvu Kresniku, sčasoma pa se je običaj pomaknil na predvečer praznika sv. Janeza Krstnika (24. junija).

Od konca 19. stoletja je ponekod prišel v ospredje kres na predvečer 1. maja, praznika dela. Najvišji kres na svetu, visok 43 m 44cm, so postavili krajani Boštanja 30. aprila 2007, s čimer so se vpisali v Guinnessovo knjigo rekordov.

Na področju Slovenije in tudi zunaj so v času turških vpadov postavljali po hribih kresove kot signalizacijske priprave za obveščanje vasi pred nevarnostjo.

Več gradiva o temi kres v Wikimedijini zbirki

# data[].attributes.attachment_link.description
Iz Wikipedije, proste enciklopedije Kresovanje je velik nadzorovan zunanji ogenj iz drv, okleščenih vej ali slamnatih butar. Kresovanje na predvečer poletnega solsticija, najdaljšega dne v letu, (v času od 20.-22. junija) je tradicionalno v številnih evropskih državah in so z njim povezane številne ljudske šege in navade.

# data[].attributes.headline
V drugi polovici 19.stoletja je bila ustanovljena čiparska šola v Idriji,ki je vzgajala bodoče čipkarice.

# data[].attributes.subject
V drugi polovici 19.stoletja je bila ustanovljena čiparska šola v Idriji,ki je vzgajala bodoče čipkarice.

# data[].attributes.body
-severna Primorska
-lipova maska (razen Lamantove)
-glavni lavfar ima obleko pošito z mahom v pa roki ima smrekovo vejo
-imena glede na vlogo
-posebnost laufarski ples za debelo repo
(knjiga Slovenske šege in navade skozi leto-cerkljanska lavfarija 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Teden prede veliko nočjo se imenuje veliki teden. Uvaja ga cvetna nedelja, ki je sicer krščanski spomin na navdušeni sprejem Kristusa ob prihodu v Jeruzalem, toda vsa stvar je veliko starejša.
(Janez Bogataj, Smo kaj šegavi? leto šeg in navad na slovenskem)
( Pridobljeno s https://zdravaatmosfera-zlatoangelov.si/sveto-rimokatolisko-vstajenje/ 18. 1. 2023)

# data[].attributes.headline
Par je bil na začetku nekaj časa zaročen. Pri hiši je bilo veliko mesa, kruha in vina. Če je punca postregla z klobasami in ocvirki, pomeni da sprejme  moža, če pa z kislim mlekom, pa zavrnitev moža. Ženska je vabila na svatbo mesec dni pred poroko. Poroka se je odvijala v vaški cerkvi. Po poroki je bila gostija na nevestinem domu s plesom in izbranimi jedmi.

# data[].attributes.subject
Par je bil na začetku nekaj časa zaročen. Pri hiši je bilo veliko mesa, kruha in vina. Če je punca postregla z klobasami in ocvirki, pomeni da sprejme  moža, če pa z kislim mlekom, pa zavrnitev moža. Ženska je vabila na svatbo mesec dni pred poroko. Poroka se je odvijala v vaški cerkvi. Po poroki je bila gostija na nevestinem domu s plesom in izbranimi jedmi.

# data[].attributes.body
Učbenik str 75-77

# data[].attributes.body
-ohranja belokranjsko plesno, pesemsko, glasbeno dediščino
-mednarodno uveljavljene folklore
-iz vseh kontinentov sveta
-ustvarjajo medkulturne prostore
-sožitje in spoštovanje med narodi
(Pridobljeno s: https://www.slovenia.info/en/press-centre/news-of-the-tourism-press-agency/9737-the-56th-edition-of-jurjevanje-in-bela-krajina /18.1.2023)

# data[].attributes.attachment_link.title
The 56th edition of Jurjevanje in Bela Krajina

# data[].attributes.attachment_link.description
Jurjevanje in Bela krajina is the oldest folklore festival in Slovenia. This year, it takes place 19 – 23 June in Črnomelj.

# data[].attributes.body
Velika noč je najpomembnejši krščanski praznik. Kristjani na ta dan praznujejo Jezusovo vstajenje od mrtvih - na veliki petek so Jezusa Kristusa križali, tretji dan po tem, na nedeljo, pa je vstal od mrtvih. Velika noč je za kristjane praznik veselja in upanja.
(Pridobljeno s https://sl.wikipedia.org/wiki/Velika_no%C4%8D 18. 1. 2023)
(pridobljeno s http://zupnijasvlovrencjursinci.blogspot.com/2019/04/velika-noc.html 18. 1. 2023)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Velika noč Gospodovega vstajenja

Velika noč je najpomembnejši krščanski praznik, ker ta dan praznujemo največji čudež in temelj naše vere, ki je vstajenje Jezusa Kristusa od mrtvih.

Na začetku je velikonočno izkustvo bilo izkustvo srečanja: razkropljenim in prestrašenim učencem velikega petka se prikaže Jezus kot živ (prim. Apd 1,3). Grob, kraj smrti, z vstajenjem postane kraj upanja; ni več prostor, okrog katerega bi se zbirali, ampak kraj, na katerem se vse šele začenja. Jezus Kristus nas je s svojim trpljenjem in smrtjo odrešil, kar pomeni, da greh in smrt nimata zadnje in dokončne besede v našem življenju, ampak nam je Jezus odprl pot v večno življenje. Odrešenje odpira možnost za uresničitev posameznikove osebne svobode, s pomočjo katere lahko človek v polnosti živi prejete talente ter dokazuje, da je življenje z Bogom močnejše od smrti.

Jezus je v svojem zemeljskem življenju večkrat napovedal svojo smrt in vstajenje od mrtvih, ki bo pomenila osvoboditev od brezupnega položaja človeka v končnem zemeljskem življenju. Jezusova obuditev od mrtvih opredeli zgodovino sveta kot poslednjo zgodovino, ki skriva v sebi pričakovanje novega stvarstva. Kristus vstane in zavzame dejaven odnos do svoje zgodovine in zgodovine tistih, za katere se je daroval v smrt. Velikonočni dogodek je zmagoslavje svobode, milosti in ljubezni.

Kristjani verujemo v Jezusovo vstajenje zaradi pričevanj oseb, ki se jim je Jezus prikazal po vstajenju in jim z očitnimi znamenji dokazal svojo istovetnost.Dva učenca na poti v Emavs sta ga prepoznala po lomljenju kruha (prim. Lk 24,13-35). Skrivnost vstajenja lahko razumemo samo v moči vere, ki je presežni Božji dar. Čeprav k razumevanju verske resnice pripomorejo številni materialni dokazi, je vera v Kristusovo vstajenje sad vzgoje in osebne duhovne poti. Po starodavni slovenski navadi po župnijah potekajo vstajenjske procesije z Najsvetejšim v različnih oblikah v jutranjih urah.

Aleluja - vzklik veselja
Velika noč je praznik veselja in upanja. Veselje kristjani izražamo z vzklikom , ki izhaja iz hebrejskih besed in , kar pomeni: slavite Jahveja , to je Boga. pojemo pred evangelijem, ki je veselo oznanilo. je star bogoslužni vzklik v čast in hvalo , ki se pogosto nahaja na začetku in na koncu psalmov.

Veselje ob veliki noči je težko izraziti z eno samo besedo, zato se beseda večkrat ponavlja kot refren. Pred največjim Jezusovim čudežem, vstajenjem od mrtvih, človeške besede ne zadoščajo. Petje je podobno vriskanju planinca v gorah, ki se na tak način veseli čudovitega sončnega vzhoda. Občutij srca ne izpove z besedami, ampak jih izrazi z vriskanjem. Podobno se zgodi kristjanu: ob pogledu na Sonce - Jezusa Kristusa, ki je vzšlo nad temo velikega petka, ne najde pravih besed. Ostane mu samo jecljajoča, začudena, vesela .

Staro ime za je , ki pomeni v Božje mesto, na čigar ulicah se poje (prim. 13,18). Pride ura, ko bo tudi v temine našega življenja posijalo neminljivo sonce in bomo peli večno .

# data[].attributes.attachment_link.description
Velika noč Gospodovega vstajenja Velika noč je najpomembnejši krščanski praznik, ker ta dan praznujemo največji čudež in temelj naše vere, ki je vstajenje Jezusa Kristusa od mrtvih. Na začetku je velikonočno izkustvo bilo izkustvo srečanja: razkropljenim in prestrašenim učencem velikega petka se prikaže Jezus kot živ (prim. Apd 1,3).

# data[].attributes.body
- prvi otrok dobil ime po očetu ali mami (odvisno od spola)
- ostali po svetnikih, če se je otrok rodil na dan, ko je godoval npr. sv. Primož je bilo otroku ime Primož
- otroka v mraku niso smeli nositi iz hiše, ker bi ga lahko vzel duh Mrak

Viri slik:
https://www.whattoexpect.com/first-year/first-words/ 18. 1. 2023

https://www.samostan-kostanjevica.si/sl/priprava-na-krst 18. 1. 2023

Vir iz učbenika:
O. Janša Zorn, A. Kastelic, G. Škraba, Spoznavajmo zgodovino, zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana 2008 (str. 75)

Spletne strani, s katerih so podatki:
https://www.slovenec.org/2018/01/17/slovenske-ljudske-navade-ob-rojstvu/

https://www.bibaleze.si/dojencek/nenavadni-obicaji-ob-rojstvu.html

# data[].attributes.attachment_link.title
SILVESTROVANJE za samske | z DogodkiZaSamske.si

# data[].attributes.body
Na sveti večer je bila navada postaviti na mizo božični kruh, prekrit z belim prtičem.
(O. Janša Zorn, Spoznajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 71)
Naše ljudstvo v božičnem času pozna tri svete večere, ki so dobili kratko ime trije božiči: prvi božič je 25. december, drugi je na staro leto (31. december) in tretji večer pred praznikom Svetih treh kraljev (5. januar). 24. december je sveti večer, zanj so značilne maše polnočnice. Na ta večer družina opravlja pomembnejše običaje: pokropi domačijo z blagoslovljeno vodo in jo pokadi z dimom svetega ognja.
(Pridobljeno s https://nova24tv.si/sprosceno/zanimivosti/stare-sege-in-navade-v-decembru-med-slovenci/, 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Kaj je lesarstvo?
Gospodarska dejavnost, ki se ukvarja z nabavo, obdelavo, predelavo lesa: vprašanje gozdarstva in lesarstva.
Pridobljeno s:
https://fran.si/iskanje?View=1&Query=lesarstvo

# data[].attributes.body
Pri vseh ljudstvih sveta naj bi bil ogenj vedno nekja svetega. Z ognjišča žrtvenikov so davni bogovi sprejemali darove. sveti ogenj ni smel nikdar ugasniti.
(Dušica Kunaver, idr., Slovenske šege ob božiču in novem letu, Ljubljana, 2005, Mladinjska knjiga, str. 22)

# data[].attributes.body
Imenuje se po svetniku Silvestru ki goduje 31. decembra. Ko je bil Silvester papež, je krščansko vero prevzel tudi rimski cesar Konstantin. Na starih cerkvenih podobah Silvester v roki drži ključ, da z njim odklene novo leto. Silvestrovo je včasih veljalo za drugi božič, zato so ta večer pokadili in poškropili z žegnano vodo hišo in hlev, ponekod pa tudi njive, vinograd in gozd. Dedek mraz je prišel k nam iz ruskega severa, iz ledene Sibirije. Za spremstvo ima severne jelene, vprežene s sani, ter druge živali in pravljična bitja. Oblečen je v topel kožuh, pokrit s polhovko, vzorci na kožuh, pokrit s polhovko, vzorcu na kožuhu pa so iz domače ljudske zakladnice.
(Marjeta Zorec, Slovenski prazniki, od Kresovanja do Silvestrovanja, založba Karantanija, v Ljubljani, Karantanija 2005, str, 50, 52)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Še ne veš, kje bi letos nazdravil novemu letu? Verjetno nič ni bolj romantično kot trčenje s šampanjcem s pogledom na Eifflov stolp. In zakaj ne bi prav ta konec decembra odpotoval v čarobni .

Če greš v Pariz prvič, je silvestrovanje v tem mestu odlična priložnost, da si poleg božičnih sejmov ogledaš tudi pariške znamenitosti.

Kot vsaka kultura imajo tudi Francozi na Silvestrovo nekatere običaje, ki prinašajo srečo, za druge pa vraževerno verjamejo, da lahko pomenijo slabo novo leto. Da se bo tvoj obisk Pariza obrestoval tudi v letu 2017, pa si preberi, kaj po francoskih prepričanjih prinaša srečo v novem letu.

#1 Francozi, ki na predvečer novega leta priredijo zabavo, so nadvse pozorni na število povabljencev. Za mizo namreč nikoli ne sme sedeti 13 gostov, saj to po francoskem ljudskem izročilu prinaša izdaje, ločitve in druge nesrečne dogodke v novem letu.

MEGABON priporoča // Silvestrovanje v Parizu po ugodni ceni!

#2 Da bi bilo prihajajoče leto zapolnjeno z veseljem in dobro voljo, morajo ženske na Silvestrovo nositi obleke s pikčastim vzorcem. Če decembra torej potuješ v Pariz, ne pozabi v kovček spakirati nekaj pikčastega.

#3 Ob obisku Pariza moraš nujno obiskati Sacre Coeur ter v njej za srečo prižgati svečo. A previdno, vedno jo moraš prižgati z vžigalnikom ali vžigalico - nikoli z že prižgano svečo, saj se tako želja izniči.

#4 Od vseh evropskih narodov, so Francozi najbolj zapriseženi strastni kadilci. Pregovor pravi, da si z isto vžigalico nikdar ne smejo cigarete prižgati trije ljudje, saj to prinaša nesrečo.

#5 Cigarete se nikoli ne sme prižgati s svečo, saj Francozi verjamejo, da vsakič, ko na sveči zagori cigareta, na morju umre en mornar.

#6 Mornarji na predvečer novega leta po francoskem izročilu prinašajo srečo. Če torej srečate katerega izmed njih, jih morate prijeti za baretko in v novem letu se vam bo uresničila želja.

#7 Na Silvestrovo morajo biti v hiši odprta vsa vrata, da bo staro leto lahko zapustilo prebivališče, sicer se bodo v novem letu ponavljale stare napake.

#8 Na novo leto, moraš pregovorno odgnati zle duhove, to pa storiš tako, da zganjaš velik trušč. Ognjemet, žvižganje in veselo petje bodo tako zagotovo prinesli srečo v novem letu.

Malo za šalo, malo za res, vsem vražam ti ni treba verjeti, prepričani pa smo, da boš zelo užival ob preizkušanju dišečih slaščic na božičnih sejmih v praznično okrašenem Parizu ter da si boš silvestrovanje po francosko zapomnil za vse življenje.

Čarobni Pariz lahko v decembru obiščeš že za z vštetim prevozom in nočitvami.

# data[].attributes.attachment_link.title
Silvestrovanje v Parizu, ki prinaša srečo - Vandraj

# data[].attributes.attachment_link.description
Še ne veš, kje bi letos nazdravil novemu letu? Verjetno nič ni bolj romantično kot trčenje s šampanjcem s pogledom na Eifflov stolp. In zakaj ne bi prav ta konec decembra odpotoval v čarobni Pariz. Če greš v Pariz prvič,...

# data[].attributes.body
-sega v indoevropsko pradavnino
-eno najstarejših obredov
-ohranja do danes
-nadomestil pomembno pomladansko božanstvo
-mislijo, da je Jurij izgubljeni sin boga
-pade zlata sončna skledica
-kdor najde, veliko bogastvo
-ogledalo, vidiš vse po svetu
-znan belokranjski zeleni Jurij
-zelenje, rdeči trakovi
-stožčast koš
-drži brezo z rdečo pentljo
-posebna moč, prebudi zemljo
-zato postalo začetek pomladi
(Marjeta Zorec, Jurjevanje, Zbirka Zlata Slovenija, Ljubljana, 2021, str. 65-66)

# data[].attributes.body
-leta 2012 priznani kot živa mojstrovina
-Ptujčani ustanovili Zvezo društev kurentov
-vidnejša pustna šega Slovenije
-najmnožičnejša tradicionalna maska
-kurent preganja vse slabo, prinaša srečo in odganja zimo
-na Ptuju jih lahko vidimo več tisoč
(Unesco-kurentovanje 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Med velikonočnimi običaji je tudi barvanje pirhov. To je barvanje in krašenje. Najbolj
znane so belokranjske pisanice in prekmurske remenke. Ob tem so tudi nastale različne igre, kot na primer trklanje  in sekanje pirhov. K pirhov sodijo tudi druge Velikonočne hrane: potica, vino, hren in šunka (Pridobljeno s https://the-slovenia.com/sl/gastronomija/hrana/tradicionalne-velikonocne-jedi-v-sloveniji/ 18. 1. 2023)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Velika noč je v Sloveniji praznik, ki je tesno povezan s tradicijo in starimi običaji.

Iz domačih kuhinj se širi vonj po značilnih prazničnih dobrotah, ki jih slovenske gospodinje skrbno pripravljajo po receptu svojih babic in starih kuharskih knjig. Prisedite za praznično mizo in okusite veliko noč v Sloveniji.

Veliko noč bomo letos v Sloveniji praznovali 13. aprila. Kot narekuje tradicija velike noči bo na velikonočni ponedeljek veliki velikonočni zajtrk, pri katerem zagotovo ne bo manjkalo velikonočnih dobrot. Med njimi se bodo zagotovo znašla velikonočna jajca ali pirhi, orehova potica in kuhana šunka.

Tradicionalne slovenske velikonočne jedi

Praznujte veliko noč z dobrotami, ki se prenašajo iz generacijo v generacijo. Tradicionalne velikonočne jedi so vsako leto skrbno pipravljene po receptih naših babic.

Začnite praznični dan s tradicionalnim velikonočnim zajtrkom. Na mizi ne smejo manjkati značilne velikonočne jedi - meso, hren, kruh oz. potica in pirhi (obarvana kuhana jajca), v katerih se odražajo kulturna raznolikost in ustvarjalnost Slovenije. Vsekakor morate poskusiti šunko v testu, ki jo lahko pripravite tudi sami. Sladokusci boste kljub obilnemu kosilu našli prostor tudi za potico, okusno tradicionalno sladico, ki popestri vsak slovenski praznik.

Recept za hren

Hren je obvezna sestavina na velikonočni mizi. Lahko ga pripravimo na različne načine, samo nariban (fino ali grobo), za tiste, ki jim je tak premočen pa z dodatkom jabolka. Tako boste dodatno popestrili velikonočno pojedino.

Vse sestavine dobro premešamo. Pomembno je, da sta hren in jabolko naribana na isto debelino.

Recept za hren s kislo smetano

Vse sestavine dobro premešamo. Razmerje hrena in kisle smetane lahko prilagajamo okusu.

Recept za šunko v testu
Sestavine:

Sestavine za 8 oseb:

1 kg prekajene šunke

80 g gorčice

2 žlici rožmarina

400 g moke

10 g svežega kvasa

2 žlici mlačnega mleka

1 žlička sladkorja

0,5 žličke soli

50 g masla

3 dl mleka

1 jajce

Priprava
Šunko temeljito operemo v mlačni vodi, jo položimo v lonec in dolijemo toliko vode, da bo segala za dva prsta nad meso. Kuhamo jo eno uro.

Medtem ko se šunka kuha, pripravimo testo. Kvas nadrobimo v skodelico, dodamo žličko sladkorja, 2 žlici mlačnega mleka in žličko moke. Premešamo, pokrijemo in pustimo vzhajati deset minut. Moko presejemo in jo vsujemo v skledo. Po robu posolimo, v sredi pa naredimo jamico, v katero vlijemo kvasec, ki ga pomešamo z malo moke in pustimo, da vzhaja še deset minut.

V lončku z mlekom stopimo maslo, ohladimo do mlačnega in zmes polijemo po moki. Zamesimo testo, ki mora biti gladko in voljno ter se ne sme oprijemati rok in posode.

Iz testa oblikujemo kroglo, jo pokrijemo in pustimo počivati na toplem tako dolgo, da se prostornina testa podvoji (približno eno uro), nato ga dobro pregnetemo, oblikujemo v kroglo, pokrijemo in pustimo ponovno vzhajati.

Pečico segrejemo na 180 °C. Na pomokani površini testo razvaljamo na centimeter debelo. Nasekljamo rožmarin. Na testo položimo šunko, ki jo premažemo z gorčico in posujemo z rožmarinom. Šunko ovijemo s testom. Robove dobro stisnemo skupaj, da se testo med peko ne bo odprlo. Pekač namastimo in posujemo z moko. Šunko v testu položimo v pekač tako, da so stiki testa obrnjeni navzdol. Testo premažemo z razžvrkljanim jajcem. V testo na vrhu naredimo majhno luknjo, da bo lahko para med peko uhajala. Pečemo eno uro v ogreti pečici. Pečeno šunko preložimo na servirni krožnik in jo razrežemo na rezine.

Recept povzet po: Slovenska turistična organizacija

Kuhana šunka

1 kg domače prekajene šunke

Šunko položimo v velik lonec in dodamo toliko hladne vode, da je popolnoma prekrita. Na srednji temperaturi šunko kuhamo 60 min. Ko je šunka kuhana lonec odstavimo in pustimo, da se šunka ohladi v vodi v kateri se je kuhala. Tako bo bolj sočna. Meni je super, če je še malo mlačna, ko se nareže na tanke rezine in postavi na praznično mizo.

Velikonočna jajca - pirhi

Velikonočna jajca, ki jim v Sloveniji rečemo pirhi so v času velikonočnih praznikov zagotovo v ospredju. So velikonočni okrasek, ki ne sme manjkati na nobeni mizi.

JAJCA V ČEBULNIH LUPINAH
Že kak mesec pred veliko nočjo začnemo zbirati čebulne olupke. Olupkov mora biti toliko, da so jajca lepo pokrita. Več bo olupkov rdeče čebule, bolj temna jajca-pirhi bodo. Koliko jajc boste pobarvali je odvisno od vas. Za okrasitev jajc na domačem travniku naberemo različne pomladanske trave, liste in cvetove rastlin. Naj bodo čim bolj razvejane, saj se bo tako vzorec na jajcu lepše poznal.

jajca

Suhi čebulni olupki (rdeča in rjava čebula) - 60 g čebulnih olupkov

nekaj ščepcev soli

Različne trave, listi in rožice

Sukanec

Najlon nogavice - razrezane na 10×10 cm

Za barvanje jajc potrebujemo večji lonec v katerega damo čebulne olupke. Prilijemo toliko vode, da so čebulni olupki pokriti in nekaj ščepcev soli. Vsebino zavremo, odstavimo in počakamo da se ohladi. Prekuhani čebulni olupki bodo jajcem dali bolj izrazito barvo.

Vmes pripravimo jajca. Na surovo jajce položimo izbrano travo ali cvetlico, tako, da je zgornji del trave ali cvetlice obrnjen na jajce. Raztegnemo kos najlon nogavice, položimo na jajce, ki ga previdno objamemo. Jajce privzdignemo in na drugi strani stisnemo najlon nogavico skupaj ter dobro zavežemo s sukancem. Kot bi vezali bombončke.

Pripravljena jajca previdno položimo v že pripravljeno vodo s čebulnimi olupki. Ko voda zavre jajca na zmernem ognju kuhamo 10 min. Jajca previdno vzamemo ven in počakamo da se malo ohladijo. S škarjami prerežemo najlon nogavice in s prsti iz lupine odstranimo rastlino. Za lepši lesk v velikonočni košari jih namažemo z maslom ali svinjsko mastjo.

JAJCA V TERANU
V posodo vlijemo Teran, vanj položimo jajca in kuhamo na zmernem ognju 10 min. Posodo odstavimo in jajca pustimo v vinu dokler se ne ohladi. Previdno jih vzamemo ven in položimo nekam da se posušijo. Teran bo poskrbel za škrlatno barvo, kristali sladkorja v vinu pa dali jajcem čudovit lesk.
OBRNJENA JAJCA

jajca

3 žlice kisa

5 vrečk šipkovega čaja

Nekaj ščepcev soli

Surova jajca okrasimo z rastlinami enako kot pri barvanju v čebulnih olupkih. V večji lonec damo vodo, sol, kis in raztresene vrečke šipkovega čaja. V tekočino položimo okrašena jajca in na zmernem ognju kuhamo 10 min. Zaradi kisline se lupina jajca razbarva, na mestu kamor položimo rastlino, jajce ohrani svojo prvotno barvo.

Potica

Potica zaseda prvo mesto med slovenskimi tradicionalnimi prazničnimi pecivi. Pripravljena je iz zavitega in razvaljanega kvašenega testa in polnjena z različnimi nadevi. Slovenske gospodinje jo z veseljem pečejo tudi ob neprazničnih dneh in z njo razvajajo svoje najbližje. Poznamo več kot 80 različnih nadevov, ki jih zavijemo v testo, po čemer je zavita potica (po-vitica) dobila tudi ime.
OREHOVA POTICA Sestavine Kvašeno testo:

1 kg moke,

3 dag kvasa,

3-4 rumenjaki,

3 dcl mlačnega mleka,

12 dag masla,

1 žlička soli,

2 žlici sladkorja,

mast za model.

Nadev:

60-70 dag orehov,

20 dag medu,

5 dag sladkorja,

1-2 dcl mleka,

1 jajce,

cimet,

malo ruma ali domačega žganja.

Priprava

Testo pripravite v toplem prostoru. Moki primešajte žličko soli, kvas pa pomešajte z žličko sladkorja, 2 žlicama moke in ½ dcl mlačne vode ali mleka. Pustite vzhajati na toplem. V sredini moke naredite jamico, vanjo vlijte stepena jajca, kvas, raztopljeno maslo in sladkor. Med mešanjem prilivajte mlačno mleko. Stepajte 15 min oz. dokler ne nastanejo mehurčki in se testo loči od sklede. Testo nato potresite z moko, pokrijte s prtičkom in pustite vzhajati na toplem.

Za pripravo nadeva zdrobljene ali zmlete orehe poparite z oslajenim mlekom. Med segrevajte, da postane tekoč. Dodajte ga orehom in primešajte cimet. Pustite, da se nadev ohladi, nato mu dodajte še eno jajce ali dve in ga/ju gladko vmešajte. Testo razvaljajte ½ cm debelo in ga premažite s še toplim nadevom. Tesno ga zvijte in položite v pekač. Potico pustite, da počasi vzhaja. Nekoliko se bo dvignila še v pečici. Pred peko potico premažite s stepenim jajcem.

Pecite jo eno uro, ko je pečena, pa jo v modelu ohlajajte še 15 minut. Po želji jo na koncu potresite še s sladkorjem.
PEHTRANOVA POTICA Sestavine za testo:

400 g gladke pšenične moke

200 g ostre pšenične moke

42 g svežega kvasa

100 g sladkorja

5 g soli

1 žlica ruma

300 ml mlačnega mleka

8 g vaniljevega sladkorja

50 g masla

4 rumenjake

½ nastrgane limonine lupine

Nadev:

50 g masla

4 žlice krušnih drobtin

1 jajce

180 g kisle smetane

150 g sladkorja

8 g vaniljevega sladkorja

200 g svežega pehtrana (samo listi) ali 15 g suhega pehtrana

Dodatno:

Maslo za mazanje potičnika

Ostra moka za dodajanje in valjanje

Sladkor v prahu
Tanka lesena palčka

Potičnik premer 27 cm

Preden začnemo s pripravo testa jajca in kvas vsaj pol ure prej vzamemo iz hladilnika, da dobijo sobno temperaturo.

Moko presejemo v posodo, tako bo rahla in napolnjena z zrakom (meni se najbolje obnese plastična) v kateri bomo mesili testo. Rahlo premešamo, da se obe moki premešata. V kolikor boste uporabljali kakšno drugo posodo pazite, da ni hladna, saj to ni dobro za kvašeno testo.

Kvasec: V malo posodo ali skodelico zdrobimo kvas, dodamo 1 čajno žlico sladkorja, 4 žlice mlačnega mleka ter 1 žlico presejane moke. Rahlo premešamo, pokrijemo s krpo in pustimo da vzhaja na sobni temperaturi na dvojno količino (10-15 min).

Rumenjakova zmes: V posodi penasto vmešamo rumenjake, sladkor, vanilin sladkor, rum, limonino lupinico, sol in na koncu prilijemo toplo mleko.

V ponvi stopimo maslo in počakamo, da se ohladi. Ne sme biti prevroč, ko ga bomo dodali moki.

V presejano moko naredimo na sredini jamico in vanjo zlijemo kvasec. Mešamo z leseno kuhalnico in moko jemljemo od robov posode.

Dodamo rumenjakovo zmes in ponovno zmešamo, na koncu dodamo še stopljeno maslo. Vse dobro pregnetemo (20 min), da dobimo gladko svilnato testo, ki se ne lepi na posodo in roke. Po potrebi dodamo malo ostre moke. Naredimo hlebček in pokrijemo s plastično folijo (ali pokrovom) ter pustimo, da vzhaja na dvojno količino (1-1,30 h). Pri vzhajanju je zelo pomembno, da imamo v prostoru toplo, saj testo najbolje vzhaja pri temperaturi nad 25°C

Med vzhajanjem testa pripravimo nadev. Na maslu prepražimo drobtine in počakamo, da se ohladijo. Dodamo rumenjak, kislo smetano, vanilin sladkor in premešamo. Beljak trdo stepemo in mu dodamo eno žlico sladkorja in ščepec soli. Rahlo ga vmešamo v ostale sestavine za nadev.

Na delovni površini si pripravimo dovolj veliko kuhinjsko krpo ali večjo bombažno krpo kjer bomo vzhajano testo razvaljali ter jo rahlo posujemo z ostro moko.

Testo razvaljamo na prst debelo (1cm). Dobili boste kvadrat cca. 55×55 cm, kar je idealna mera za potičnik v premeru 27 cm.

Nadev enakomerno namažite do vseh robov in ga posujete s pehtranom in sladkorjem.

Z zavijanjem začnemo na robu, ki je pred nami in vsakič testo malo povlečemo prosti sebi. Rob testa sproti spodvijamo in dobro stisnemo, da se med testom ne nabira zrak. Tako potico zvijemo do konca. Pri zavijanju potice je pomembno, da celotno potico zavijamo s prsti, ker če potica ni dobro zavita se bodo med peko v testu naredile luknje.

Potičnik zelo dobro premažemo z maslom in s kuhinjsko krpo zmerimo kolikšna mora biti dolžina zvitega testa.

Tako vemo koliko bomo na vsaki strani odrezali roba, da se bo zvito testo lepo prilegalo v potičnik. Ko testo prestavimo v potičnik ga večkrat prebodemo do dna s tanko leseno palčko, da ima zrak med vzhajanjem prosto pot in pokrijemo s kuhinjsko krpo ter postavimo na toplo, da potica še enkrat vzhaja (1h). Pred peko potico še enkrat prepikamo in damo v pečico segreto na 180°C (ventilacijska pečica) in pečemo 1h.

Če vidimo, da se je testo pred koncem pečenja zgoraj že zlato rumeno zapeklo lahko na vrh potice položite peki papir, drugače med pečenjem ne odpirajte pečice.

Ko je potica pečena (to lahko preverite z nožem, če se nič ne prime na rezilo je pečena) jo vzamemo iz pečice in jo takoj zvrnemo iz modela, najbolje na leseno površino, da se ohladi. Ko je dobro ohlajena jo posujete z sladkorjem v prahu.

Recepti povzeti po knjigi: Cook Eat Slovenia

# data[].attributes.attachment_link.title
Tradicionalne velikonočne jedi v Sloveniji - THE Slovenia

# data[].attributes.attachment_link.description
Velika noč je v Sloveniji praznik, ki je tesno povezan s tradicijo in starimi običaji. Iz domačih kuhinj se širi vonj po značilnih prazničnih dobrotah, ki jih slovenske gospodinje skrbno pripravljajo po receptu svojih babic in starih kuharskih knjig. Prisedite za praznično mizo in okusite veliko noč v Sloveniji.

# data[].attributes.body
Lončarstvo je obrt izdelovanja posode in drugih izdelkov iz gline, ročno ali na lončarskem vretenu tudi loščijo ter okrašujejo.
Pridobljeno s :https://sl.wikipedia.org/wiki/Lon%C4%8Darstvo

# data[].attributes.body
https://www.google.com/search?q=Slovenski+med&tbm=isch&ved=2ahUKEwjw9bHb2tD8AhWHXqQEHQjAA7sQ2-cCegQIABAA&oq=Slovenski+med&gs_lcp=CgNpbWcQAzIFCAAQgAQyBQgAEIAEMgQIABAeMgcIABCABBAYMgcIABCABBAYMgcIABCABBAYMgcIABC

# data[].attributes.body
Sveti trije kralji je krščanski praznik, ki se vsako leto 6. januarja praznuje v spomin prihoda treh kraljev, Gašperja, Mihe in Boltežarja, ki so se prišli poklonit novorojenemu Jezuščku.
(Pridobljeno s https://sl.wikipedia.org/wiki/Sveti_trije_kralji_(praznik), 18. 1. 2023)

# data[].attributes.attachment_link.title
SVETI TRIJE KRALJI - zgodba, razlaga, običaji

# data[].attributes.body
-datum se spreminja glede na datum velike noči
-40 dnevni post
-pust pomeni "pustiti meso"
-si nadenemo različne maske, da bi odgnali zimo
-običaji: plesi, sprevodi in miza obložena z dobrotami.
(I FEEL SLOVENIA spoznajte pustne običaje v Sloveniji 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Pridobljeno s:
https://www.nascas.si/zacenjajo-se-kresovanja/, 18. 1. 2023

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Novice: Velenje, Šoštanj, Šmartno ob Paki - Naš čas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Velenje -Za jutri zvečer (ponedeljek 30. aprila), so napovedana številna kresovanja, Poglejmo nekaj največjih: Krajevna skupnost Gorica bo v sodelovanju z Mestno občino Velenje kresovanje na travniku pod Belim dvorom na Gorici pripravila že devetnajstič. Pričelo se bo jutri zvečer ob 19. uri, trajalo pa vse do 2. ure prvomajskega jutra. Za praznično vzdušje bo poskrbela godba na pihala, za razpoloženje ansambel Kaval. Udeležence bo nagovorila ministrica za obrambo Andreja Katič.

Gaberke - Za kresovanje v Gaberkah v občini Šoštanj bodo že dvanajsto leto zapored, v ponedeljek, 30. aprila, pred gasilskim domom poskrbeli člani Mladinskega društva Gaberke. Kot je povedala predstavnica organizatorjev Mojca Kotnik, pri pripravi kresa sodeluje štirideset mladih in se pohvali, da bo njihov kres največji v Šaleški dolini. Kres bodo prižgali ob 20. uri, ko se bo pričela tudi zabava z ansamblom Smeh.

Šoštanj - Socialni demokrati Šoštanja že tradicionalno na predvečer dneva upora proti okupatorju pripravijo kresovanje. Tudi tokrat so ga nameravali, a so ga zaradi slabega vremena odpovedali. Bo pa za to toliko bolj veselo v četrtek, 3. maja. Ob 20. uri se bo začelo na trati pri Ribiški koči v Šoštanju. Slavnostni govornik bo vodja poslanske skupine Socialnih demokratov Matjaž Han, zbrane bo nagovoril poslanec Jan Škoberne, za vzdušje pa bo poskrbel Pihalni orkester Zarja.

Seveda pa bo po dolini še kopica manjših, a prav tako prijetnih kresovanj.

# data[].attributes.attachment_link.title
Začenjajo se kresovanja - Novice: Velenje, Šoštanj, Šmartno ob Paki - Naš čas

# data[].attributes.attachment_link.description
Velenje -Za jutri zvečer (ponedeljek 30. aprila), so napovedana številna kresovanja, Poglejmo nekaj največjih: Krajevna skupnost Gorica bo v sodelovanju z Mestno občino Velenje kresovanje na travniku pod Belim dvorom na Gorici pripravila že devetnajstič. Pričelo se bo jutri zvečer ob 19. uri, trajalo pa vse do 2. ure prvomajskega jutra.

# data[].attributes.body
- polaganje predmetov v plenice, pod glavo (prihodnost), npr. če so položili pod glavo knjigo, bo otrok pameten, učen. Polagali tudi rožni venec (pobožnost), denar (bogastvo)
- prvo kopanje v vreli vodi pripomoglo k zdravju
- dečke pred boleznijo ščitil česen, deklice rdeč trak v laseh
-

# data[].attributes.body
Na novoletno jutro ženska ni smela biti prvi obisk pri hiši, ker je to prinašalo nesrečo. Da bi v prihodnjem letu sadno drevje dobro obrodilo, je kmet na novoletno jutro z njega otresel sneg.
(Pridobljeno s https://www.rodnagruda.si/tradicija_in_obrt/2016120810102436/, 18. 1. 2023)

# data[].attributes.headline
Čebelarstvo  v Sloveniji je tradicijonalna kmečka dejavnost. Že pred 230 leti je znanje slovenskega podeželnjega malega kmeta-čebelarja na svetu predstavil Anton Janša (1734-1773) prvi učitelj čebelarstva na carskem dunaju

# data[].attributes.subject
Čebelarstvo  v Sloveniji je tradicijonalna kmečka dejavnost. Že pred 230 leti je znanje slovenskega podeželnjega malega kmeta-čebelarja na svetu predstavil Anton Janša (1734-1773) prvi učitelj čebelarstva na carskem dunaju

# data[].attributes.body
c zs.si ( predstavitev -Čebelarska zveza Slovenije)18.1.2023

# data[].attributes.body
Tkanje se je ohranilo v Beli krajini in Prekmurju.Od16.stoletja se je na Slovenskem uveljavilo čipkarstvo, najprej v Ljubljani.
To dejavnost so gojili tudi po gradovih in samostanih.
Že konec 17.stoletja se je dejavnost močno uveljavila na Idrjiskem,Tolminskem in Cerkljanskem,kasneje pa tudi v Poljanski in Šelski dolini.

# data[].attributes.body
V predbožičnem času so se veselili zlasti otroc, ki so nestrpno pričakovali sv. Miklavža (sv. Nikolaja). Rdeča zarja na predvečer naj bi pomenila, da Miklavž že peče piškote. Legenda opisuje sv. Nikolaja kot velikega ljudskega dobrotnika in zavetnika šolarjev.
(O. Janša Zorn, Spoznajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 71)
Legenda o sv. Nikolaju pripoveduje, da je trem hčeram siromaka ponoči vrgel skozi okno tri kepe zlata za doto. Stara zimska šega, ki spremlja praznik Sv. Nikolaja, je miklavževanje. Doma je v celotnem alpskem prostoru. Mladi fantje se na predvečer godu Sv. Nikolaja, 5. decembra, preoblečejo v parklje in v spremstvu Sv. Miklavža rajajo po vasi.
(Pridobljeno s https://www.rodnagruda.si/tradicija_in_obrt/2016120810102436/, 16. 1. 2023)

# data[].attributes.body
-praznovanje začetka pomladi
-praznuje aprila
-pastirji prvič ženejo živino na pašo
-navada proti nesreči in nevarnosti
-stara navada
-poiskali so jih z biči
-rogove živali krasili z zelenjem
-znano v Beli krajini in Štajerskem
-Jurij:deček v brezovem zelenju
-vrstniki ga peljali od hiše do hiše
-zraven trobili,piskali in peli
Pridobljeno od UB Olga Janša Zorn idr. Spoznavamo zgodovino zgodovina za 6. razred osnovne šole ,Modrijan,Ljubljana ,2008, str. 73.

# data[].attributes.headline
Velika noč (med 22.marcem in 25.aprilom)

# data[].attributes.subject
Velika noč (med 22.marcem in 25.aprilom)

# data[].attributes.body
Velikonočne navade so povezane s krščanskim praznikom veliko nočjo. V cerkvah blagoslavljajo z butaricami—zelenjem povezanim skupaj. Navada je tudi, da ljudje blagoslovljene butarice spravljajo na podstrešje — za srečo. Butarice so nesli tudi na vrt. To je bilo tudi za srečo.
(O. Janša Zorn, Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6.razred osnovne šole, Ljubljana , Modrijan, 2016, str. 72, 73)

# data[].attributes.body
Predsednik Čebelasrske zveze Sloveniji Boštjan Noč pa je ob vpisu na Unescom seznam zapisal da čebelarstvo predstavlja način življenja skoraj 12.000 Slovenkam in Slovencem ter njihovim družinam .

https://www.dnevnik.si/104300204816.1.2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medvladni odbor za varovanje nesnovne kulturne dediščine je na današnjem zasedanju v maroškem Rabatu na Unescov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva vpisal čebelarstvo v Sloveniji. Nominacijo z naslovom Čebelarstvo v Sloveniji, način življenja je vodilo ministrstvo za kulturo pod vodstvom Špele Spanžel.

1. december 2022 12:24

Predviden čas branja: 3 min

Predviden čas branja: 3 min

Špela Spanžel, v. d. direktorja direktorata za kulturno dediščino, je ob potrditvi uvrstitve povedala: "Vpis čebelarstva na Unescov seznam je najprej priznanje generacijam čebelarjem, ki so slovensko čebelarstvo ponesli v svet in nas navdušujejo s svojo predanostjo, spoštovanjem in sodobnimi oblikami. Za Slovenijo, ki jo v Rabatu predstavlja ministrstvo za kulturo, pa je vpis obveza, da bo še naprej ustvarjala pogoje, ki bodo čebelarstvo omogočali v vseh svojih razsežnostih - od kmetijskega, raziskovalnega in izobraževalnega, družbenega, okoljskega in seveda kulturnega."

Po besedah ministrice za kulturo Aste Vrečko je to nov velik uspeh slovenske kulture. "Vpis čebelarstva na Unescov seznam nesnovne kulturne dediščine je izjemnega pomena tako za Slovenijo kot tudi za svet. Čebelam in čebelarstvu je treba v času podnebnih sprememb posvečati posebno pozornost, prav posebej pa negovati tradicionalno čebelarstvo, način življenja v sožitju z naravo. Čebelarska dediščina ima dolgo zgodovino, ki je prepletena tudi s kulturo in ljubiteljsko umetnostjo. Danes pa pomemben segment čebelarstva predstavljajo tudi urbani čebelnjaki," so njene besede navedli v današnjem sporočilu za javnost.

Predsednik Čebelarske zveze Sloveniji Boštjan Noč pa je ob vpisu na Unescov seznam zapisal, da čebelarstvo predstavlja način življenja skoraj 12.000 Slovenkam in Slovencem ter njihovim družinam, "ki smo vsi skupaj danes lahko ponosni, da je našo bogato čebelarsko tradicijo prepoznal ves svet"". Po svetovnem dnevu čebel, ki so ga je pred nekaj manj kot petimi leti razglasila Združeni narodi, je po njegovih besedah to novo veliko priznanje Sloveniji in njeni bogati tradiciji čebelarstva. "Z današnjim dnem slovensko čebelarstvo dobiva še uradno status in priznanje čebelarstva kot pomemben del 'kulture' v Sloveniji in svetu," je dodal.

Kot so še zapisali na ministrstvu za kulturo, nominacija dokazuje bogastvo čebelarske dediščine, njeno dolgo zgodovino in tradicionalne izraze, kot tudi razširjenost veščin, znanj in praks, ki se prenašajo iz roda v rod. S svojo nepremično in premično dediščino je čebelarstvo močno vpeto v slovenski prostor, v sodobnem času ga zaznamuje tudi čebelarstvo v urbanem okolju, uspešno pa se usmerja tudi v apiterapijo in apiturizem.

Nominacija čebelarstva v Sloveniji je temeljila na enotah nesnovne kulturne dediščine, ki so bile med letoma 2018 in 2020 vpisane na seznam registriranih enot nesnovne dediščine, in sicer čebelarstvo, poslikava panjskih končnic, prevozno čebelarstvo, izdelovanje panjev in čebelnjakov, vzreja čebeljih matic kranjske čebele, apiterapija, izdelovanje malih kruhkov in lesenih modelov ter lectarstvo.

Pri pripravi nominacije so sodelovali strokovnjaki iz Slovenskega etnografskega muzeja, Čebelarskega muzeja iz Radovljice in Čebelarske zveze Slovenije.

Nominacija je prejela pozitivno oceno ocenjevalnega telesa, ki jo je v svojem poročilu označilo kot primer dobro pripravljene nominacije ter izpostavilo povezave med nesnovno dediščino in okoljsko trajnostjo.

Slovenija je imela doslej na reprezentativnem seznamu nesnovne kulturne dediščine vpisane štiri enote - Škofjeloški pasijon, Obhode kurentov, Klekljanje čipk v Sloveniji ter Veščine, znanje in tehnike suhozidne gradnje kot del večnacionalnega vpisa.

V postopku vpisa je babištvo kot del večnacionalne nominacije pod nemških vodstvom (odločitev o vpisu je predvidena v letu 2023), Slovenija pa sodeluje še pri širitvi vpisa suhozidne gradnje na tri nove države, so še sporočili z ministrstva za kulturo.

Špela Spanžel, v. d. direktorja direktorata za kulturno dediščino, je ob potrditvi uvrstitve povedala: "Vpis čebelarstva na Unescov seznam je najprej priznanje generacijam čebelarjem, ki so slovensko čebelarstvo ponesli v svet in nas navdušujejo s svojo predanostjo, spoštovanjem in sodobnimi oblikami. Za Slovenijo, ki jo v Rabatu predstavlja ministrstvo za kulturo, pa je vpis obveza, da bo še naprej ustvarjala pogoje, ki bodo čebelarstvo omogočali v vseh svojih razsežnostih - od kmetijskega, raziskovalnega in izobraževalnega, družbenega, okoljskega in seveda kulturnega."

Po besedah ministrice za kulturo Aste Vrečko je to nov velik uspeh slovenske kulture. "Vpis čebelarstva na Unescov seznam nesnovne kulturne dediščine je izjemnega pomena tako za Slovenijo kot tudi za svet. Čebelam in čebelarstvu je treba v času podnebnih sprememb posvečati posebno pozornost, prav posebej pa negovati tradicionalno čebelarstvo, način življenja v sožitju z naravo. Čebelarska dediščina ima dolgo zgodovino, ki je prepletena tudi s kulturo in ljubiteljsko umetnostjo. Danes pa pomemben segment čebelarstva predstavljajo tudi urbani čebelnjaki," so njene besede navedli v današnjem sporočilu za javnost.

Predsednik Čebelarske zveze Sloveniji Boštjan Noč pa je ob vpisu na Unescov seznam zapisal, da čebelarstvo predstavlja način življenja skoraj 12.000 Slovenkam in Slovencem ter njihovim družinam, "ki smo vsi skupaj danes lahko ponosni, da je našo bogato čebelarsko tradicijo prepoznal ves svet"". Po svetovnem dnevu čebel, ki so ga je pred nekaj manj kot petimi leti razglasila Združeni narodi, je po njegovih besedah to novo veliko priznanje Sloveniji in njeni bogati tradiciji čebelarstva. "Z današnjim dnem slovensko čebelarstvo dobiva še uradno status in priznanje čebelarstva kot pomemben del 'kulture' v Sloveniji in svetu," je dodal.

Kot so še zapisali na ministrstvu za kulturo, nominacija dokazuje bogastvo čebelarske dediščine, njeno dolgo zgodovino in tradicionalne izraze, kot tudi razširjenost veščin, znanj in praks, ki se prenašajo iz roda v rod. S svojo nepremično in premično dediščino je čebelarstvo močno vpeto v slovenski prostor, v sodobnem času ga zaznamuje tudi čebelarstvo v urbanem okolju, uspešno pa se usmerja tudi v apiterapijo in apiturizem.

Nominacija čebelarstva v Sloveniji je temeljila na enotah nesnovne kulturne dediščine, ki so bile med letoma 2018 in 2020 vpisane na seznam registriranih enot nesnovne dediščine, in sicer čebelarstvo, poslikava panjskih končnic, prevozno čebelarstvo, izdelovanje panjev in čebelnjakov, vzreja čebeljih matic kranjske čebele, apiterapija, izdelovanje malih kruhkov in lesenih modelov ter lectarstvo.

Pri pripravi nominacije so sodelovali strokovnjaki iz Slovenskega etnografskega muzeja, Čebelarskega muzeja iz Radovljice in Čebelarske zveze Slovenije.

Nominacija je prejela pozitivno oceno ocenjevalnega telesa, ki jo je v svojem poročilu označilo kot primer dobro pripravljene nominacije ter izpostavilo povezave med nesnovno dediščino in okoljsko trajnostjo.

Slovenija je imela doslej na reprezentativnem seznamu nesnovne kulturne dediščine vpisane štiri enote - Škofjeloški pasijon, Obhode kurentov, Klekljanje čipk v Sloveniji ter Veščine, znanje in tehnike suhozidne gradnje kot del večnacionalnega vpisa.

V postopku vpisa je babištvo kot del večnacionalne nominacije pod nemških vodstvom (odločitev o vpisu je predvidena v letu 2023), Slovenija pa sodeluje še pri širitvi vpisa suhozidne gradnje na tri nove države, so še sporočili z ministrstva za kulturo.

Po številnih ugibanjih na družbenih omrežjih je pop zvezdnica Madonna v torek napovedala svetovno turnejo, s katero bo obeležila svojo 40-letno...

Vodilna ekipa v zahodni konferenci severnoameriške hokejske lige NHL Winnipeg Jets je izgubila na gostovanju pri Montreal Canadiens z 1:4 in tako...

Ne le statistiki in slovenska vlada, tudi potrošniki sami primerjajo nakupovalne košarice ali vsaj cene posameznih izdelkov med različnimi trgovci....

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
čebelarstvo v sloveniji vpisano na unescov seznam nesnovne kulturne dediščine

# data[].attributes.attachment_link.title
Čebelarstvo v Sloveniji vpisano na Unescov seznam nesnovne kulturne dediščine

# data[].attributes.attachment_link.description
Medvladni odbor za varovanje nesnovne kulturne dediščine je na današnjem zasedanju v maroškem Rabatu na Unescov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva vpisal čebelarstvo v Sloveniji. Nominacijo z naslovom Čebelarstvo v Sloveniji, način življenja je vodilo ministrstvo za kulturo pod vodstvom Špele Spanžel.

# data[].attributes.body
Gregorjevo praznujemo 12. marca a, če ne bi bilo papeža Gregorja 13. ne bi bilo Gregorjevega. Na ta dan se po Julijanskem koledarju naj bi to bil

# data[].attributes.body
Rojstvo otroka je do nekdaj velik dogodek v družini, zato so z njim povezane številne šege.
-na Notranjskem in na Krasu nosečnice dali v naročje fantiča, pripomoglo je k temu, da so rodile fanta
-niso smele jesti določenih stvari (klobas), otrokom pa so takoj ob rojstvu dali kokošjo juho in vino (za moč in kri)
-otroke so krstili takoj ob rojstvu, saj je bila umrljivost včasih veliko bolj pogosta kot danes

Slike najdene na spletnih straneh:
https://www.whattoexpect.com/

# data[].attributes.body
V Istri in ponekod na Primorskem je bila že od rimskih časov razširjena navada, da so prižgali božični pan, mlado ali Čok. Na sveti večer(24.december) je moral zoreti na vsakem ognjišču. Danes so ognjišča nadomestili štedilniki, zato zato tudi panjev ni več.
(O. Janša Zorn, Spoznajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 71)

# data[].attributes.body
SVETI TRIJE KRALJI (6.januar) je praznik imenovan tudi tretji božič, večer pred njim pa je tretji sveti večer.
(Marjeta Zorec, Slovenski prazniki,založba Karantanija, Ljubljana, 2005, str.6)

# data[].attributes.body
Lesena obrt sodi med najstarejše domače obrti.
Z njo so se naši predniki ukvarjali že od naselitve.
Lončarstvo je tudi obrt. Izdelovanje posod in drugih izdelkov iz gline. Pri nas se je to razvilo ob nahajališčih gline.