# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatio-ja-strategiaverkoston-toiminta-rakentuu-yhdessa-ideoiden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Innovaatio- ja strategiaverkosto kokoontui ensimmäisen kerran verkkoklinikalla 8.9. Teemana oli "Sote-ammattilaisten innostaminen innovaatiotoimintaan". Paikalla oli yhteiskehittämisestä kiinnostuneita toimijoita laajasti kunnista ja kuntayhtymistä, järjestöistä, valtionhallinnosta, sairaanhoitopiireistä, yliopistoista ja yrityksistä.

Verkoston toiminta perustuu vahvasti jäsenten osallistumiseen toiminnan suunnitteluun ja toteuttamiseen. Toimintaa kehitetään kokeilujen kautta yhdessä oppien.

Ehdotuksista on koostettu 3.11. verkkoklinikkaa varten kolme teemaa, joista voit äänestää omaa suosikkiasi:

3.11. verkkoklinikan teemaksi valikoitui Ennaltaehkäisevien sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen.

Padletille lisättyjä ehdotuksia tullaan hyödyntämään laajemminkin tulevien verkkoklinikoiden alustusten, pienryhmäkeskustelujen sekä jatkuvampien innovointiaiheiden suunnittelussa. Osa ehdotetuista aiheista sopii myös yhteiskehittämisen mallin työstämistä tukevaan keskusteluun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovaatio- ja strategiaverkoston toiminta rakentuu yhdessä ideoiden

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkosto kokoontui ensimmäisen kerran verkkoklinikalla 8.9. Teemana oli "Sote-ammattilaisten innostaminen innovaatiotoimintaan". Paikalla oli yhteiskehittämisestä kiinnostuneita toimijoita laajasti kunnista ja kuntayhtymistä, järjestöistä, valtionhallinnosta, sairaanhoitopiireistä, yliopistoista ja yrityksistä. Verkoston toiminta perustuu vahvasti jäsenten osallistumiseen toiminnan suunnitteluun ja toteuttamiseen. Toimintaa kehitetään kokeilujen kautta yhdessä oppien. Ehdotuksista on koostettu 3.11.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatio-ja-strategiaverkoston-tapaamisessa-jaettiin-tietotaitoa-ja-hyvia

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovaatio- ja strategiaverkoston tapaamisessa jaettiin tietotaitoa ja hyviä käytäntöjä

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatio-ja-strategiaverkosto-kokoontui-digikehittamisen-aarelle

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 9.2. teemana oli sosiaali- ja terveydenhuollon digipalveluiden kehittäminen. Aiheeseen osallistujia johdattelivat digikehittämisen rautaiset osaajat Aija Lähdesmäki, Marja Ylilehto ja Juho Ylä-Rotiala.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/yritykset-yhteiskehittamisen-kumppaneina

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 6.4. syvennyttiin julkisen ja yksityisen sektorin innovaatioyhteistyöhön. Alustajina oli huikea joukko toimijoita, joilla on laaja-alaista kokemusta yhteiskehittämiseen liittyvistä haasteista, mahdollisuuksista ja onnistumisista.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/tulevaisuustarinat-haastavat-nykyista-ajattelua

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 14.9. työstettiin heikoista signaaleista tulevaisuustarinoita. Tutustu tarinoihin ja hyödynnä vapaasti!

# data[].attributes.headline
Verkoston TKI- yhteyshenkilöt alueilla & tulevaisuustarinat kansallisessa kehittämistyössä - verkkoklinikka 17.11.2022 

# data[].attributes.subject
Verkoston TKI- yhteyshenkilöt alueilla & tulevaisuustarinat kansallisessa kehittämistyössä - verkkoklinikka 17.11.2022 

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/yhdessa-kehittaen-olemme-enemman

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Innovaatio- ja strategiaverkoston marraskuiseen tapaamiseen saapui vieraita hyvinvointialueilta. Verkoston näkökulmasta oli erityisen kiinnostavaa kuulla, missä alueilla tällä hetkellä mennään yhteiskehittämisen ja sen käytäntöjen kehittämisen suhteen. Lisäksi keskustelun kohteena oli, onko alueiden nykyisessä yhteiskehittämisen mallissa tai toimintatavoissa linkityksiä tai mahdollisuuksia linkittää niitä kansallisiin verkostoihin.

Useilla alueilla TKI(O)-strategiat ja -toimintamallit ovat vielä muotoutumassa. Avoimia kysymyksiä tähän liittyen riittää varmasti myös pian toteutuvan hyvinvointialueiden toiminnan käynnistymisen jälkeen pohdittavaksi. Alueiden kannattaa hyödyntää arvokasta vipuvoimaa, jonka alueuudistus toteutuessaan synnyttää. Nyt jos koskaan on helppo perustella tiedon, osaamisen ja hyvien käytäntöjen jakamisen hyödyllisyyttä, kun kaikilla alueilla ollaan uuden edessä - millään alueella ei ole vankkaa kokemusta hyvinvointialuetasoisen yhteiskehittämisen toteuttamisesta.

Alueellisten yhteiskehittämistoimintamallien ja TKI(O)-strategioiden rakennustyössä kannattaa peilata aktiivisesti osaamista ja sopivia toimintamalleja muiden alueiden asiantuntijoiden kanssa sekä lähteä rohkeasti jakamaan hyviä käytäntöjä myös oman organisaation ulkopuolisten sidosryhmien kanssa. Avoimesti yhteiskehittämällä kaikki lopulta voittavat - ennen kaikkea kehitettävien ratkaisujen loppukäyttäjät.

Yhteiset kehitysteemat kannustavat jatkamaan kansallista yhteistyötä

Kuten 17.11. Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikassa pidetyissä alustuksissa todettiin, sosiaali- ja terveydenhuollossa keskeiset kehitysteemat ovat yhteisiä, mikä kannustaa meitä kaikkia jatkamaan kansallisten yhteistyömuotojen vahvistamista yhteiskehittämisessä ja yhdessä oppimisessa. Soten kansalliseen kehittämisyhteistyöhön vuodesta 2020 kehitetty yhteistyöfoorumi, Innovaatio- ja strategiaverkosto, on itsessään yksi näistä yhteistyömuodoista. Verkosto perustuu avoimeen, matalan kynnyksen tiedonvaihtoon, joka täydentää ja tukee myös kansallista yhteiskehittämistä vauhdittavan Innokylän toimintaa.

Verkkoklinikassa pitämässään alustuspuheenvuorossa Pohteen kehitysjohtaja Pasi Parkkila kertoi Pohjois-Pohjanmaan TKIO-toiminnan rakentumisesta.Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueella ollaan pidemmällä kuin monella muulla alueella. Kehittämistoiminnan rakenne on kuvattu tarkasti ja palveluvastuualueet jaettu. Koko hyvinvointialueelle on tehty strategia. Parkkila nosti esityksessään esiin viisi strategista periaatetta, jotka ovat keskeisiä onnistuneen TKIO-toiminnan kannalta 1) Palvelujen verkostoa uudistetaan yhteistyössä kuntien, yritysten ja järjestöjen kanssa, 2) Henkilöstö osallistuu ja kehittää vaikuttavaa toimintaa, 3) Hyvinvointialue on arvostettu työnantaja ja kouluttaja, 4) Tieto, tutkimus ja käytännön kokeilut ohjaavat kohti vaikuttavia toimintamalleja, 5) Uudistaminen kuuluu kaikille.

Innovaatio- ja strategiaverkosto kokoontuu seuraavan kerran 15.2.2023, jolloin alustavina teemoina ovat innovaatiot ja osallisuus hyvinvointialueiden strategioissa ja inovaatioiden implementointi käytäntöön.
Hyvinvointialueiden uudet yhteyshenkilöt, ottakaa matalalla kynnyksellä yhteyttä Pauliinaan: pauliina.hyrkas@ppshp.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston marraskuiseen tapaamiseen saapui vieraita hyvinvointialueilta. Verkoston näkökulmasta oli erityisen kiinnostavaa kuulla, missä alueilla tällä hetkellä mennään yhteiskehittämisen ja sen käytäntöjen kehittämisen suhteen. Lisäksi keskustelun kohteena oli, onko alueiden nykyisessä yhteiskehittämisen mallissa tai toimintatavoissa linkityksiä tai mahdollisuuksia linkittää niitä kansallisiin verkostoihin. Useilla alueilla TKI(O)-strategiat ja -toimintamallit ovat vielä muotoutumassa.

# data[].attributes.headline
Käytäntöjen käyttöönotto ja juurruttaminen, osa I - verkkoklinikka 15.2.2023

# data[].attributes.subject
Käytäntöjen käyttöönotto ja juurruttaminen, osa I - verkkoklinikka 15.2.2023

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatio-ja-strategiaverkosto-uusien-toimintatapojen-juurruttamisen-ja-kayttoonoton

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovaatio- ja strategiaverkosto uusien toimintatapojen juurruttamisen ja käyttöönoton kysymysten äärellä

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 15.2. teemana oli ratkaisujen juurruttaminen ja käyttöönotto.

# data[].attributes.headline
Käytäntöjen käyttöönotto ja juurruttaminen, osa II - verkkoklinikka 19.4.2023 

# data[].attributes.subject
Käytäntöjen käyttöönotto ja juurruttaminen, osa II - verkkoklinikka 19.4.2023 

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/verkostotapaamisen-riehakas-loikka-toiselle-toimialalle-toi-ahaa-elamyksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston huhtikuun verkkoklinikalla jatkettiin ratkaisujen käyttöönoton ja juurruttamisen teeman käsittelyä. Raikasta näkökulmaa aiheeseen saatiin sote-hiekkalaatikon ulkopuolelta laatu- ja vuorovaikutusvalmentaja Jari Pääsinniemeltä Kainuun prikaatista. Alustus haastoi verkostoa pohtimaan, miten kukin voi henkilökohtaisesti edistää muutoksen juurtumista omassa työyhteisössä tai organisaatiossa.

# data[].attributes.headline
Arviointi ja vaikuttavuus kehittämis - ja innovaatiotoiminnassa - verkkoklinikka 20.9.2023

# data[].attributes.subject
Arviointi ja vaikuttavuus kehittämis - ja innovaatiotoiminnassa - verkkoklinikka 20.9.2023

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/arviointi-ja-vaikuttavuus-kiinnostavat-sote-kehittajia

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 20.9. teemana oli arviointi ja vaikuttavuus. Alustuspuheenvuorot pitivät arviointipäällikkö, Petra Falkenbach kansallisesta HTA koordinaatioyksiköstä, professori Tomi Mäki-Opas Itä-Suomen yliopistosta ja arviointipäällikkö Miikka Vuorinen Sosped Keskuksesta.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatio-ja-strategiaverkosto-vierailulla-sosiaalisten-innovaatioiden-paivassa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalisten innovaatioiden sanansaattajien, Ilkka ja Vappu Taipaleen, aloituspuheenvuoro huokui kokemusta. He jättivät kuulijoille viisi "salaisuutta" sosiaalisiin innovaatioihin, jotka ovat 1) maksuton koulutus, 2) kansalaisjärjestöt, 3) kunnallinen itsehallinto 4) tasa-arvo ja 5) luottamus toinen toisiin. Loppukaneettina kajahti: "Ja muistakaa, kaikki teknologia on sosiaalista." Kuulija jää pohtimaan: Löytyikö tästä yhtymäpinta sosiaalisten ja teknologisten innovaatioiden välille?

Opimme, etteivät sosiaaliset innovaatiot ole uusi asia. Erilaisia kehittämistoiminnan tuulahduksia, oppeja ja ajatuksia liikkuu ajassa ja niitä on tuettu vuosien varrella erilaisin hankerahoituksin. Nyt ilmassa on kivaa kutinaa siitä, että on syntymässä uudenlaista vuorovaikutusta eri toimialojen ja kehittämistoimintaa mahdollistavien tahojen välille.

Yksi päivän olennaisimmista opeista liittyi sosiaalisen innovaatioiden määritelmään, vaikka määrittelykeskusteluja puheenvuoroissa kartettiinkin: Sosiaalinen innovaatio voi olla aika lailla mitä vaan, mikä parantaa ihmisen tai luonnon hyvinvointia ja se on "vastaus" aikaisempaan ongelmaan tai parannus aikaisempaan toimintatapaan. Ristiriitaiset tunnelmat: Kyllä, olemme uuden äärellä ja oppimassa uutta. Samalla takaraivossa raksuttaa, olenko koko työurani ajan kehittäjänä ollut sosiaalisten innovaatioiden kanssa tekemisissä.

Erikoissuunnittelija Tuula Jäppinen Terveyden ja hyvinvoinninlaitokselta korosti puheenvuorossaan toimijaverkostojen roolia ja uusia vuorovaikutussuhteita sosiaalisten innovaatioiden syntymisessä. Hän painotti, ettei yhden hankekauden aikana voi saada aikaan systeemistä muutosta. Muistiin laitettu: " Sosiaalisten innovaatioiden vaikutusmekanismit ovat moninaisia: ne muuttavat perustavanlaatuisesti rutiineja, resurssivirtoja, valtasuhteita tai valitsevia käsityksiä. Ne ovat sosiaalisia paitsi päämääriltään, myös keinoiltaan: ongelmia ratkoessaan ja tarpeita tyydyttäessään ne samalla muuttavat ja luovat uusia sosiaalisia suhteita ja yhteistyötä, antavat usein ihmisille roolin tarpeiden tyydyttämisessä ja siten parantavat yksilöiden ja yhteiskunnan kykyä toimia"

Sosiaalisten innovaatioiden vaikuttavuus esiin arvioinnin avulla

Kehittämispäällikkö Farid Ramadan Kuntoutussäätiöstä esitteli odotetun Sosiaalisten innovaatioiden arviointikehikon, joka on luotu työkaluksi helpottamaan arviointia ja vaikutusten osoittamista. Sosiaaliseen innovaatioon tulisi jo kehittämisvaiheessa sisältyä suunnitelma siitä, miten toimintaa arvioidaan. Se auttaa kehittäjiä ajoissa huomaamaan muutostarpeet. Vaikuttavuus ja toimivuus pitää pystyä esittämään. Kehittäjillä on nyt käytössään Sosiaalisten innovaatioiden arviointikehikko, joka on jatkossa kaikkien vapaasti hyödynnettävissä Innokylässä.

Mitä innovaatioiden kehittäjinä voisimme tehdä, että rahoittajien olisi helpompi tarttua rahoittamaan pitkäjänteisesti hyväksi havaittua ja vaikutuksiltaan kestävää ratkaisua? Risto Raivio, Senior Expert, ESF+, kommentoi juuri valmistunutta arviointikehikkoa ja antoi kommentoinnin lomassa hyviä vinkkejä kehittäjille: Lukuja ja tarinoita tarvitaan, kun osoitetaan vaikuttavuutta. Lukuja on helpompi esittää. Kontekstia onkin vaikeampi kuvata: Onko kyse paljosta vai vähästä määrästä? Joskus voi olla toimivaa "kuvitella innovaatio pois", jolloin sen arvo voi nousta esiin.

Kestävän kehittämistoiminnan rahoitus?

Useammassa puheenvuorossa määriteltiin sosiaalisia innovaatioita ratkaisuina laaja-alaisiin, systeemisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin. Tällöin ei voida ajatella, että lyhyt kokeilu ja 'Jo aiemmin nähty'- ratkaisu riittävät. Sosiaaliset innovaatiot vaativat kypsyäkseen aikaa. Tämän suhteuttaminen rahoitusmahdollisuuksien aikatauluihin ja toimintaympäristön trendeihin vaatii yhteensovittamista. Mielenkiintoisten puheenvuorojen lomassa chatissa noussut kommentti kiteyttää kestävän innovaatiotoiminnan ytimen tai sen tämän hetkisen puutteen. " On paljon hyviä innovaatioita, joita on kehitetty hankkeissa. Miten näitä saisi levitettyä ja juurrutettua jatkuvaan käyttöön ja varmistettua vaikuttaviksi todetuille innovaatioille jatkuva rahoitus? Monet hyvät innovaatiot syntyvät ja elävät hankkeen ajan ja kuihtuvat pois rahoituksen puuttuessa."

Tämä kommentti on innovaattoreille ja kehittämistoimijoille liiankin tuttu, usein toistettu ja turhauttavakin lausahdus. Hyvä uutinen on se, että vuoropuhelun areenoita järjestetään. Oli todella harvinaista herkkua ja virkistävää kuulla rahoittajien näkemyksiä sosiaalisten innovaatioiden rahoituksesta. Rahoittajia tapahtumassa edustivat Jani Kempas (Johtaja, vaihtoehtoiset sijoitukset. S-pankki), Stefan Haglund (Mentori - vaikutus ja sijoitukset. Startmore Oy), Liisa Suvikumpu (Toimitusjohtaja, Säätiöt ja Rahastot ry) ja Sinikka Kauranen (Rahoituspäällikkö. Hämeen ELY-keskus).

Rahoittajien edustajilta kysyttiin, mihin teemaan liittyen heidän mielestään tarvittaisiin sosiaalisia innovaatioita? Vastauksissa vilahtelivat mm. Hyvät käytöstavat - vuorovaikutus, polarisoitumisen vähentyminen ja väestörakenteen haasteisiin vastaaminen. Tämän lisäksi tarvittaisiin myös "Less is more-ajattelua ja pitkäjänteisyyttä". Rahoittajan suusta myös kuultiin, kuinka kaikki vaikutukset tulevat pitkäjänteisen suhdeperustaisen työn seurauksena, eikä siitä, että ostetaan paljon kaikenlaisia palveluita. Rahoittajia kiinnostaa erityisesti tietää vaikutuksista, joita kehittämistoiminnalla saavutettiin tai ajatellaan saavutettavan. Oletetut tai saavutetut vaikutukset tulisi kuvata hakemuksissa nykyistä paremmin. Tarvittaisiin myös jatkuvuutta ja avauksia siitä, miten yhteistyötä tehdään uudella tavalla rahoittajien kesken.

Kuka ottaa vastuun - Kenen tulisi olla aktiivinen vuoropuhelun ja yhteistyön avauksissa?

"Olemme jonkinlaisessa murrostilassa", totesi rahoituspäällikkö Sinikka Kauranen Hämeen ELY-keskuksesta. Murrosvaiheet ovatkin hyviä muutoksen tekemisen ja innovaatioiden näkökulmasta. Tulisiko mahdollisesti perustettavan Sosiaalisten innovaatioiden osaamiskeskuksen olla avausten tekijä ja foorumien tarjoaja laaja-alaiselle keskustelulle, myös rahoituksen uusista ja innovatiivisista ratkaisuista? Tulisiko Sosiaalisten innovaatioiden osaamiskeskuksessa pystyä yhteistuumin ideoimaan ja miettimään innovaatiota, rahoittajien kanssa yhteistyössä, eri tavalla aiempiin toimintamalleihin verrattuna?

Nyt on pysyttävä liikkeessä. Ehkä mannerlaatat ovat liikahtamassa ja olemme liikkeellä samassa rytmissä monella eri tasolla.

kokoontuu seuraavan kerran Innovaatio- ja strategiaverkosto keskiviikkona 14.2.2024 klo. 9-11 Yhteistutkijuuden ja kansallisen yhteiskehittämisen mallin tutkimuksellisen kehittämisen äärelle.

Lisätiedot

Merja Ikäheimo
erikoissuunnittelija, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalisten innovaatioiden sanansaattajien, Ilkka ja Vappu Taipaleen, aloituspuheenvuoro huokui kokemusta. He jättivät kuulijoille viisi "salaisuutta" sosiaalisiin innovaatioihin, jotka ovat 1) maksuton koulutus, 2) kansalaisjärjestöt, 3) kunnallinen itsehallinto 4) tasa-arvo ja 5) luottamus toinen toisiin. Loppukaneettina kajahti: "Ja muistakaa, kaikki teknologia on sosiaalista." Kuulija jää pohtimaan: Löytyikö tästä yhtymäpinta sosiaalisten ja teknologisten innovaatioiden välille?

# data[].attributes.body
Verkoston tutkimuksellinen kehittäminen alkoi. Verkoston yhteistutkijuus-tapaaminen infon ja tiedonkeruun merkeissä.

# data[].attributes.headline
Asiakas eksyksissä - Kuka omistaa palveluprosessit? -verkkoklinikka 17.4.2024

# data[].attributes.subject
Asiakas eksyksissä - Kuka omistaa palveluprosessit? -verkkoklinikka 17.4.2024

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/ekosysteemityo-ja-palveluprosessien-kehittaminen-edellyttavat-avointa-yhteistyota

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston verkkoklinikalla 17.4.2024 teemana oli ekosysteemityö ja palveluprosessit. Molemmat lähestymistavat perustuvat monimuotoiseen yhteistyöhön eri toimijoiden välillä. Onnistunut kehittämistyö vaatii uudenlaista johtamista, innovatiivisia ratkaisuja ja yhteisten toimintamallien ennakkoluulotonta käyttöönottoa.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/innovaatiotoiminnan-johtaminen-yhdessa-haasteista-onnistumisiin

Jälkilöylyt podcast tapaamisesta -> https://open.spotify.com/episode/0ovN1D5ff2TUaTSR9TJXcg?si=ae69436fe314468d Pauliina Hyrkäs (STM) valaisi verkostotapaamisessa Innovaatiojohtamisen mahdollistavia ja estäviä tekijöitä. Jakson tuottaja ja juontaja Miia Juntunen ja Pauliina Hyrkäs tiivistävät vielä innovaatiotoiminnan ja sen johtamisen kirkkaimmat ajatukset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston toiminnan neljäs syyskausi avattiin 18.9.2024 verkkoklinikalla innovaatiotoiminnan johtamisen teemalla. Aihe kiinnosti, sillä linjoilla oli sekä uusia verkoston jäseniä että vanhoja tuttuja – yhteensä 151 henkilöä. Onko näköpiirissä mullistuksia yhteisen ymmärryksen rakentumisen ja innovaatiotoiminnan johtamisen kehittymisen kannattelemana? Kansallinen vuoropuhelu näiden ilmiöiden äärellä tulee takuuvarmasti jatkumaan.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/yhteiskunnalliset-innovaatiot-luupin-alla

-> Jälkilöylyt -podcast , 7.11.2024 Jälkilöylyissä haastateltavana TtT, erikoissuunnittelija Tuula Jäppinen Terveyden ja Hyvinvoinnin laitokselta. Keskustelua johtavat Sote Innovatorsin TtT Sari Pramila-Savukoski, TtT Miro Koskenranta ja TtM Olli Autio.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jo toista kertaa Innovaatio- ja strategiaverkoston marraskuinen verkkoklinikka sulautui hybridinä järjestettyyn Yhteiskunnallisten innovaatioiden päivään 7.11.2024. Päivän aikana käsiteltiin yhteiskunnallisten innovaatioiden merkitystä ja niiden roolia osana tulevaisuuden TKI-politiikkaa. Tässä blogitekstissä tiivistämme päivän kohokohdat, aamupäivän alustuksista innovaatiopitchauksiin ja iltapäivän paneelikeskusteluihin, sekä pohdimme päivän viestiä verkostotoiminnan näkökulmasta.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/naemmeko-tki-toiminnan-investointina

Jälkilöylyt podcast, Ennakointi osana TKIO-toimintaa https://open.spotify.com/episode/3mEi2ul00He0n7X6bNYr0u

”Strategisen ennakoinnin avulla voidaan parantaa myös politiikan suunnittelua, kehittää tulevaisuuden huomioon ottavia strategioita ja varmistaa, että lyhyen aikavälin toimet ovat sopusoinnussa pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Se auttaa meitä ja päättäjiä huomaamaan nykyhetkessä lisää mahdollisuuksia ja muovaamaan tulevaisuutta haluttuun suuntaan.”

Miia Juntunen (verkoston jäsen) ja Elina Borchers (Helsingin kaupunki, sosiaali- terveys ja pelastustoimi) ryhtyvät käärimään Jälkilöylyt-podcastin ensimmäistä tuotantokautta pakettiin ja summata ajatuksia ennakoinnin näkökulmasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovaatio- ja strategiaverkoston 12.2.2025 tapaaminen oli jälleen kerran mielenkiintoinen kokonaisuus, jonka kantavana teemana oli hyvinvointialueiden innovaatiotoiminta. Verkoston aiemmissa tapaamisissa on tunnistettu haasteita hyvinvointialueiden ja yritysten välisessä yhteistyössä, jotka nousevat mm. lainsäädännöstä ja hyvinvointialueiden taloudellisesta tilanteesta. Nyt saimme vihiä innovaatiotoimintaa tukevista ratkaisuista, joita kohti tulisi kulkea.

# data[].attributes.body
Uutinen verkostotapaamisesta, Lapsilähtöinen ennakointidialogi katsoi vuoteen 2040 https://innokyla.fi/fi/ajankohtaista/lapsilahtoinen-ennakointidialogi-katsoi-vuoteen-2040

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ennakointidialogin inspiraationa ja pohjamateriaalina toimi SITRAn (Suomen itsenäisyyden juhlarahasto) ja ITLAn (Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö) marraskuussa 2024 Lasten oikeuksien päivänä julkaisema Millaiseen tulevaisuuteen lapsilla on oikeus- artikkeli. Myös kansainvälisesti ennakointi on ollut esillä: Syyskuussa 2024 YK:n yleiskokouksessa hyväksyttin Pact for the Future ja sen liitteenä Declaration on Future Generations julkilausuma, jossa määritellään toimenpiteitä tulevien sukupolvien huomioimiseksi päätöksenteossa.

Tulevaisuus ei vain tapahdu, me voimme rakentaa sitä yhdessä

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen SOILA -koordinaatiohankkeen tavoitteena oli hakea ennakoinnilla uusia näkökulmia tulevaisuuden lapsilähtöiseen palvelujen uudistamiseen yhdessä eri sidosryhmien kanssa. EU komission mukaan ennakoinnilla tarkoitetaan tulevaisuuden tutkimisen lisäksi siihen valmistautumista ja sen muovaamista. Ennakointi hyödyntää kollektiivista älykkyyttä jäsennellyllä ja järjestelmällisellä tavalla uusien ja erilaisten kehityskulkujen ennakoimiseksi.

Strategisen ennakoinnin avulla voidaan parantaa myös politiikan suunnittelua, kehittää tulevaisuuden huomioon ottavia strategioita ja varmistaa, että lyhyen aikavälin toimet ovat sopusoinnussa pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Se auttaa meitä ja päättäjiä huomaamaan nykyhetkessä lisää mahdollisuuksia ja muovaamaan tulevaisuutta haluttuun suuntaan.

Mistä ajatus lähti ja mitä tavoittelimme?

Tarkoituksena oli testata mahdollisuutta käydä virtuaalisesti keskustelua tulevaisuudesta ja madaltaa kynnystä ennakointityöskentelylle ja tulevaisuussuuntautuneen dialogin käymiselle. Tavoitteena oli saada uusia tulevaisuuskuvia lapsilähtöiseen ennakointiin ja luoda yhteinen tila, jossa ihmetellä ja ajatella yhdessä tulevaisuutta. Tutkimuksen, päätöksenteon ja käytännön kehittämistoiminnan yhteensovittaminen on joskus hankalaa. Käytössämme oli strategisesti hieno materiaali, jonka pohjalta verkoston kehittämis- ja innovaatiotoimijat saattoivat hakea tarttumapintaa tutkimukseen ja päätöksenteon prosesseihin.

Tunnistimme haasteet, jotka liittyvät luottamuksellisen ja avoimen dialogin käynnistämiseen ja aikaansaamiseen. Verkoston virtuaalisessa tapaamisessa dialogille oli aikaa 40 minuuttia ja suunnitellessamme aikataulutusta, täytyi vain luottaa siihen, että rento ja kokeileva ilmapiiri kannattelee ryhmäkeskusteluja ja synnyttää ryhmissä keskustelua, jossa ei erillisiä fasilitoijia tarvita. Lisäksi tehtäväksianto pyrittiin muotoilemaan yksinkertaiseksi, jolloin se ei vie aikaa keskustelulta ja yhteisen tilan luomiselta.

Yhdessä rohkeasti kokeilemaan

Dialogin pohjaksi nostettiin suoraan SITRAn ja ITLAn artikkelista poimittuja megatrendejä ja "Mitä jos...?" -kysymyksiä. Ennakoinnin asiantuntija Otto Tähkäpää SITRAsta avasi artikkelin näkökulmat ennen ryhmätyöskentelyä. Viiden hengen ryhmät saivat sattumanvaraisesti valittuja kysymyksiä, joista valitsivat keskusteltavakseen kiinnostavimman. Lopuksi ryhmät kuvasivat tulevaisuuden tilanteen, johon keskustelu johti, ja pohtivat, mistä asioista tarvittaisiin lisää tietoa.

Miten lapsille käy ikääntyvässä yhteiskunnassa?
Mitä jos lasten hankinta politisoituu?
Mitä jos yhteisöllisyyden uudet muodot muuttaisivat yhteiskuntaa lapsimyönteisemmäksi?
Mitä jos lasten äänet kuuluisivat tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa?

Miten turvaamme kasvurauhan digitalisoituneessa maailmassa?
Mitä jos lapsilla olisi digitaalinen kasvurauha?
Mitä jos lapsetkin voisivat vaikuttaa tekoälyn kehittämiseen?
Mitä jos digilaitteet tukisivat oppimista?

Miten turvataan lapsen turvallinen tulevaisuus ekologisen kestävyyskriisin ajassa?
Mitä jos koulut olisivat kanava lasten ja nuorten ilmastovaikuttamiselle?
Mitä jos vanhemmat ja isovanhemmat olisivat aktiivia ilmastotoimijoita?
Mitä jos tunteet tunnistettaisiin paremmin voimavarana kestävyysmurroksessa?

Mistä löytyvät lasten ja nuorten hyvinvoinnin edellytykset tulevaisuudessa?
Mitä jos hyödyntäisimme paremmin luontoympäristöjen terveysvaikutuksia?
Mitä jos lapset saisivat määritellä hyvän lapsuuden?
Mitä jos kaikkialla - myös kriisien keskellä - olisi lapsiystävällisiä tiloja?

Miten turvataan sukupolvien välinen taloudellinen oikeudenmukaisuus
Mitä jos työelämä ei tulevaisuudessa enää houkuttele nuoria ja näyttäytyy liian vaativana?
Mitä jos nuorten usko sivistykseen ja koulutukseen väylänä parempaan elintasoon ja hyvinvointiin murentuu?
Mitä jos sekä julkisen että yksityisen talouden investointeja arvioitaisiin aina suhteessa lasten hyvinvointiin?

Ennakointidialogin satoa

Ryhmissä oli 4-6 henkilöä. Ryhmiä oli seitsemän eli dialogia käytiin noin 40 henkilön voimin. Ryhmiin jakautuminen tapahtui TEAMS-sovelluksessa sattumanvaraisesti. Eniten materiaalia tuottivat kysymykset " Mitä jos työelämä ei tulevaisuudessa enää houkuttele nuoria ja näyttäytyy liian vaativana?" ja "Mitä jos nuorten usko sivistykseen ja koulutukseen väylänä parempaan elintasoon ja hyvinvointiin murentuu? "

Tilannetta työelämän houkuttelevuuden katoamisesta tulevaisuudessa kuvailtiin esimerkiksi näin: 15-18-vuotiaiden näkökulmasta kehityskulku voisi olla jopa positiivinen. He eivät halua toistaa aiempien sukupolvien työhyvinvointikriisiä. Nuoret voisivat järjestää elämänsä omavaraisemmin, hyväksyä matalamman tulotason ja tehdä vähemmän töitä. Samalla kulutus vähenisi. Kääntöpuolena voi kuitenkin olla eriarvoistuminen ja riippuvuus vanhempien varallisuudesta. Työnantajat saattaisivat joutua kilpailemaan työntekijöistä. Mikä on työn merkitys vuonna 2040?

Myös luontoympäristöjen hyödyntäminen nousi tulevaisuuskeskustelussa esiin: Tulevaisuudessa koulupäivät sijoittuvat valoisiin aikoihin, opetusta annetaan ulkona ja harrastukset mukailevat vuodenaikoja. Luonto toimii oppimis- ja hyvinvointiympäristönä, ja matalan kynnyksen harrastustoimintaa on tarjolla ympäri vuoden.

Kasvurauha digitalisoituneessa maailmassa kirvoitti ryhmässä seuraavan tulevaisuudenkuvan: Kuvitellaan AI-avatar, joka toimii lapsille ja nuorille arjen apurina ja kaverina: se auttaa tilanteiden sanoittamisessa, luo skenaarioita ja avaa syy-seuraussuhteita. Lapset ja nuoret voisivat itse määrittää, missä kohdin arkea tekoäly on mukana, esimerkiksi kestävyyskasvatuksessa tai tunne-elämän tukena. AI voisi tukea vanhemmuutta toimimalla digitaalisena "super-nannyna", joka mallintaa tunnetaitoja, keskeyttää tilanteet tarvittaessa ja säätelee ruutuaikaa - vaikka katkaisemalla WiFin. Taustalla toimiva tekoäly loisi turvaa ja kasvurauhaa, ja sen käyttö perustuisi lakiin sekä huoltajien määrittämiin rajoihin. Se tarjoaisi ikä- ja kehitystasoon sopivia sisältöjä kulttuurisidonnaisuus huomioiden ja tukisi toiminnanohjausta sekä tunneälyä arjessa.

Lisäksi keskusteluissa nousi esiin, kuinka tärkeää olisi kuulla suoraan nuorten näkemyksiä. Nyt dialogi nojasi aikuisten tulkintoihin. Tarvitaan esimerkkejä työelämämuodoista, jotka jo nyt vastaavat nuorten toiveisiin joustavuudesta ja merkityksellisyydestä. Miten esimerkiksi alustatalous tai vaikuttajatyö voisi tukea kestävää ja oikeudenmukaista tulevaisuutta?

Palaute menetelmästä ja työskentelytavasta

Osallistujat kuvasivat dialogia innostavaksi, monipuoliseksi ja ajattelua rikastuttavaksi. Yksi toive oli, että yhteiskeskustelulle olisi varattu aikaa ennen ryhmätöiden purkua - tämä olisi vaatinut pidemmän aikataulun. Myös MIRO-työkalun käyttö herätti keskustelua; osa koki, että yksinkertaisempi muistiinpanotapa olisi mahdollistanut paremman vuorovaikutuksen ja keskittymisen yhteiseen ajatteluun.

Mitä tämän jälkeen?

Innokylä suunnittelee ennakointidialogin materiaalin pohjalta innovaatiohaastetta Metropolia ammattikorkeakoulun MINNO- innovaatio-opintoihin syksylle 2025. Opiskelijat - tulevaisuuden hyvinvoinnin ja terveyden tekijät - pääsevät tarttumaan haasteeseen ja laajentamaan ennakointitiedon hyödyntämistä. Tulossa on myös artikkeli yhteistyössä Metropolian AMK:n kanssa.

Tapahtuman teemat jatkuvat myös SOILA-koordinaation piirissä. Huhtikuussa pohditaan yhdessä THL:n Lastensuojelun kehittäjäverkoston kanssa ennakoinnin avulla millaisessa maailmassa lastensuojelun laatua ja vaikuttavuutta rakennetaan ja toukokuussa yhdessä Itlan ja Turvaverkkoja nuorten tulevaisuuteen - hankkeiden kanssa mitä on lapsinäkökulmainen ennakointi ja tulevaisuusajattelu lasten ja nuorten hyvinvoinnin palveluksessa.

Vinkki! Oletko jo huomannut SITRAn avoimen rahoitushaun?
👉 Rahoitushaku: Tulevaisuusvalta ja ennakointi päätöksenteossa on avoinna 9.6.2025 saakka. Haussa painotetaan muun muassa lasten ja nuorten osallisuutta, ylisukupolvisuutta sekä vähemmistöjen ääntä tulevaisuuskeskustelussa.

Järjestäjän näkökulmasta tapahtuma tuntui virkistävältä hengähdyshetkeltä kiireisen työn keskellä. Yhteinen tulevaisuusajattelu loi uusia näkökulmia ja kehittämismahdollisuuksia. Nyt on aika jatkaa sinnikkäästi pohdintaa siitä, kuinka ennakointi- ja tulevaisuustietoa hyödynnetään entistä systemaattisemmin kehittämisessä.

Kiitos kaikki dialogiin osallistuneet! Erityiskiitokset suunnitteluun ja toteutukseen osallistuneet Otto Tähkäpää, Sanna Rekola ja Lilli Poussa Sitrastasekä ryhmien keskustelujen yhteenvetoihin paneutuneet Anna Nurmela (HyväEP), Sari Ojamo (VAKE), Elina Borchers (Helsinki), Raisa Saraniemi (Helsinki), Meri-Tuuli Lehmuskallio (HUS), Siiri Jalo (Laurea AMK). Eihän tästä olisi mitään tullut ilman teitä! Yhteinen työskentely rakensi luottamusta ja avarsi ymmärrystä toistemme rooleista ja näkökulmista.

Koosteen laativat sosiaalisten innovaatioiden asiantuntija Tuula Jäppinen THL /SOILA-koordinaatio ja erikoissuunnittelija Merja Ikäheimo THL/ Innokylä

Valmiiksi kalenteriin: Verkoston seuraava tapaaminen on 17.9. klo 9-11 Alustava teema: "Innovaatiotoiminnan iso kuva yhteiseksi kaikille toimijoille"
Verkostotapaamisten materiaalit

# data[].attributes.attachment_link.description
Ennakointidialogin inspiraationa ja pohjamateriaalina toimi SITRAn (Suomen itsenäisyyden juhlarahasto) ja ITLAn (Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö) marraskuussa 2024 Lasten oikeuksien päivänä julkaisema Millaiseen tulevaisuuteen lapsilla on oikeus- artikkeli. Myös kansainvälisesti ennakointi on ollut esillä: Syyskuussa 2024 YK:n yleiskokouksessa hyväksyttin Pact for the Future ja sen liitteenä Declaration on Future Generations julkilausuma, jossa määritellään toimenpiteitä tulevien sukupolvien huomioimiseksi päätöksenteossa.

# data[].attributes.headline
Innovaatiotoiminnan iso kuva ja verkoston paikka 17.9.2025 (valmisteilla)

# data[].attributes.subject
Innovaatiotoiminnan iso kuva ja verkoston paikka 17.9.2025 (valmisteilla)