# data[].attributes.body
L'autor va ser Antemi de Tral·les i Isidor de Milet

Estil --> Bizantí

Tipologia --> Església

Tècnica --> Maó i marbre

Context històric:

-Capital de l'Imperi roma d'Orient: Constantinable (324).

- Centre de poder influit per la cultura grega.

- Es crea la litúrgia. - Grandiositat d'allo divi i separació amb allo humá.

# data[].attributes.body
Autor desconegut

Estil Islàmic Andal·lusi

Tipus reiligiós

Context històric:

Regnat de l'Abderramán I --> Ocupant l'església de Sant Viçent.

Desenvolupament de la ciutat.

1523 construcció d'una catedral Cristiana al mig de la Mesquita per els Reis Catolics

# data[].attributes.body
Cronologia: 1110-1135

Tipologia: Relleu

Autor:Desconegut

Context històric

L'església de Saint-Pierre de Moissac és de finals del segle XII. El temple es trobaen

una de les quatre rutes europees de pelegrinatge a Sant Jaume de Galícia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Timpà de S. Pere de Moissac Autor desconegut. Cronologia: 1110-1115 (timpà), 1125-1130 (laterals) Context històric: Fundació de l'orde del Cister per Sant Bernat de Claravall. Inicis del floriment de l'artesanat i el comerç a les ciutats. Incipient burgesia. Forta influencia de l'església. Estil: romànic .

# data[].attributes.body
Tipologia: Relleu.

Autors: Taller anònim del Rosselló. Cronologia: 1150-1170

Context històric

Aquesta té la finalitat de repoblar la vall del que es procedent, Ripoll. Nou anys mes tard, al 888, s’edifica la primera església, amb el fill del comte Wifre, Radulf, com a primer abat. Al llarg del segle X, aquesta patirà diferents remodelacions, juntament amb el monestir.

Aquestes remodelacions van fer que s’esdevingués un important centre cultural, gràcies al seu escriptori, que protegia diferents textos musulmans, mossàrabs i visigots, amb molta informació antiga.

# data[].attributes.body
Autor: Desconegut

(es coneix com el Mestre de Taüll)

Cronologia Consagració de l’església el 1.123.

Tècnica Pintura Mural al Fresc

- Període dels comtats catalans estructurats entorn del casal de Barcelona.

- Fundació de l’orde del Císter per Sant Bernat de Claravall.

- Inicis del floriment de l’artesanat i el comerç a les ciutats.

- Forta influència de l’Església i de les rutes de peregrinació en la transmissió cultural. .

- Societat estamental dividida entre privilegiats i no privilegiats. Relacions socials basades en el vassallatge i la servitud.

- Sistema econòmic del feudalisme.Millora agrícola, creixement demogràfic, reactivació d’intercanvis comercials i inicis del floriment de l’artesanat, l’organització gremial i el comerç a les ciutats.

# data[].attributes.body
Autor: Desconegut

Cronologia: Segona meitat segle XI

Tècnica: Brodat en llana

Context històric i cultural: És l’època de plenitud feudal, d’economia agrària, en la que apareix l’orde del Cister; es prediquen les croades; al segle XII s’inicia l’eclosió del Gòtic i el creixement de les ciutats, i s’accentuen els intercanvis culturals i comercials. La cultura és encara eminentment religiosa però, justament en créixer les ciutats, sorgeixen algunes manifestacions de caràcter civil que aniran afermant-se fins a fer-se les més importants. A Girona hi havia, a l’època, una important comunitat jueva: hi ha imatges jueves que poden estar a la base del disseny del Tapís.

# data[].attributes.body
Autor: anònim (mestre de Chartres)

Cronologia:1195-220

Tècnica: relleu gòtic

Context històric: Europa de les capitals. Paper de la burgesia comercial. Cultura a les Universitats. Aparició de les ordes mendicants (franciscans i dominics). Pesta Negra. Daltabaix demogràfic. Inici de l’Humanisme. Importància dels gremis..

# data[].attributes.body
Fitxa Tecnica

Cronologia--> Entre el 1482 i el 1548

Autor--> Pere Comte, Joan Ivarra, Joan Corbera i Domingo Urtiaga

Tecnica--> Arquitectura civil gòtica

Context Historic

Resultat de la prosperitat comercial aconseguida per València en el segle xv, com un símbol del poder de la ciutat per atraure els comerciants, en un moment en què ja s'albiraven temps difícils per a l'economia local derivats del descobriment d'Amèrica i el consegüent desplaçament del comerç de la Mediterrània cap a l'Atlàntic.

# data[].attributes.headline
Pou de Moisès de Claus Sluter Cartoixa de Champmol, Dijon

# data[].attributes.subject
Pou de Moisès de Claus Sluter Cartoixa de Champmol, Dijon

# data[].attributes.body
Fitxa tecnica

Cronologia--> 1396-1405

Autor --> Claus Sluter

Tecnica--> Grup escultòric

Context històric

L’obra es situa a final del s. XIV i començaments del XV. Europa comença a recuperarse de la crisis provocades per l’epidèmia de pesta negra que va assolar el territori;

encara continua la guerra dels Cents anys, 1337- 1457, però a pesar d’això la recuperació econòmica es veuré en el ressorgir del comerç a les ciutats flamenques i també en algunes ciutats del nord d’Itàlia.

# data[].attributes.headline
Giotto: Capella Scrovegni o de l’Arena, Pàdua

# data[].attributes.subject
Giotto: Capella Scrovegni o de l’Arena, Pàdua

# data[].attributes.body
Fitxa tecnica

Autor --> Giotto di Bondone (1267 – 1337)

Cronologia --> 1304-1306

Tècnica --> Fresc

Context històric

Europa de les capitals. Paper de la burgesia. Cultura a les Universitats. Apariciò de les ordes mendicants (franciscans i dominics). Pesta Negra. Daltabaix demogràfic. Inici de l'Humanisme..

# data[].attributes.headline
Jan van Eyck: El matrimoni Arnolfini. Londres, National Gallery

# data[].attributes.subject
Jan van Eyck: El matrimoni Arnolfini. Londres, National Gallery

# data[].attributes.body
Fitxa Tecnica

Autor --> Jan Van Eyck

Cronologia --> Segle XV (1434)

Tecnica --> Pintura a l'oli sobre taula

Context historic

Correspon a l’art gòtic(s. XIII- s. XV). A partir del segle XIII hi ha un gran desenvolupament comercial i econòmic, a més del creixement de les ciutats i la burgesia. L’art gòtic flamenc s’origina en Flandes al segle XV. La burgesia es va convertir en el principal demandant de obres d’art. La ciutat de Bruges es converteix en el principal centre comercial de l’occident europeu.

Els Germans Van Eyck van ser els iniciadors de la pintura flamenca.

# data[].attributes.headline
Lluís Dalmau, La Mare de Déu dels Consellers.

# data[].attributes.subject
Lluís Dalmau, La Mare de Déu dels Consellers.

# data[].attributes.body
Fitxa tècnica

Autor --> Lluís Dalmau

Cronologia --> 1443 - 1445

Tècnica --> oli tremp sobre fusta.

Context historic

A finals de l’edat mitjana, la burgesia emergeix com a influent grup social, impulsant un canvi de mentalitat cap a l'ésser humà. A Catalunya, durant els segles XIV i XV, les tendències pictòriques es desplacen entre les influències del nord d'Europa i d'Itàlia. Després d'un inicial interès nord-europeu, Catalunya es torna cap a França i Flandes entre 1390 i 1440, influenciada pel ducat de Borgonya. A partir de 1440, es destaca la influència del tardo-gòtic flamenc. El rei Alfons el Magnànim envia el pintor Lluís Dalmau a Flandes el 1431, exposant-lo al nou llenguatge realista. Dalmau, el 1443, pinta un innovador retaule per a la Casa de la Ciutat, destacant per la seva tècnica d'oli i la representació il·lusionista dels consellers en escala amb la Mare de Déu i els sants.

# data[].attributes.headline
Mosaics de l’absis de la catedral de Monreale dins el conjunt 

# data[].attributes.subject
Mosaics de l’absis de la catedral de Monreale dins el conjunt 

# data[].attributes.body
Autor desconegut

Estil Bizantí

Tipologia: Religiosa

Context històric:

La Catedral de Monreale va ser edificada pels conqueridors normands, que es van establir a Sicília després d’expulsar als sarraïns, dins del moviment de redreçament de l’Occident europeu a partir del segle XI.

# data[].attributes.body
Autor Bernardo el vell, el company Galperinus Robertus i Estevan.

Tipologia. Arquitectur romànica

Estil: Romànic

Context històric:

La península Ibèrica en l'Edat mitjana presentava una enorme complexitat política (feudalisme, dominis de l'església i dels ordes monàstics) i cultural. En el sud es trobava l'estat musulmà d'Al-Andalus, en el nord els petits regnes cristians que aprofiten la feblesa musulmana que comença l'any 1002 amb la mort de Almanzor per a impulsar la Reconquesta.

# data[].attributes.body
Autor desconegut

Estil: Romànic Català

Tècnica: Arquitravat i Voltant

Context hostòric:

Les primeres informacions sobre aguesta església daten de l'any 980; es té constância que hi vivia una comu vitat de clergues. El 1019, el vescomte Bermon d'Osona i Cardona -probablement assessorat per labat Oliba- , que dirigia i seguia les construccions i les reformes dels modeis arquitectônics Ilombards, va reactivar aquesta comunitat.