# data[].attributes.body
A Gran Bretanya són derogades les lleis antiassociatives

# data[].attributes.body
El procés d'industrialització amb el conjunt de canvis econòmics i socials que aquest comporta. L'expressió va apareixer a França entorn del 1820 per a designar el conjunt de canvis que es van produir a Anglaterra i Escòcia a la segona meitat del segle XVIII.

# data[].attributes.body
Enginyer escocès qui va resultar clau per al desenvolupament de la Revolució Industrial degut al seu perfeccionament de la màquina de vapor. Va estudiar a la Universitat de Glasgow i posteriorment (1755) a la de Londres, en què només va estar un any a causa d'un empitjorament de la seva salut.

# data[].attributes.body
Enginyer nord-americà. El 1807, amb el seu vaixell Clermont, propulsat per vapor, va efectuar una travessia de 400 quilòmetres pel riu Hudson, de Nova York a Albany. Sense ser l'inventor de la navegació a vapor, Fulton li va donar l'impuls definitiu en fer-la funcionalment i econòmicament viable. Prèviament, el 1800, havia dissenyat el primer submarí d'hèlix, el Nautilus.

# data[].attributes.body
Enginyer mecànic anglès que va inventar la locomotora de vapor. Fill d'un mecànic que manejava una bomba de vapor per treure aigua en una mina, es va familiaritzar des de ben jove amb aquestes màquines. La seva curiositat el va portar a estudiar a una escola nocturna i, mentre es guanyava la vida exercint tota mena d'oficis, va continuar educant-se en ajudar a repassar les lliçons al seu fill.

# data[].attributes.body
Sistemes de producció: Maneres d’organitzar la fabricació de béns i serveis.

Sistema o mètode fabril: Forma de producció en fàbriques amb màquines i treballadors.

Industrialització: Procés pel qual un país passa de tenir una economia agrícola a una d’industrial.

Èxode rural: Moviment de persones del camp cap a la ciutat per buscar feina.

Revolució agrària o agrícola: Canvis i millores en l’agricultura que van augmentar la producció.

Guaret: Tècnica agrícola que consisteix a deixar un camp sense conrear perquè es recuperi.

Sistema Norfolk: Rotació de cultius per millorar la fertilitat del sòl sense necessitat de guaret.

Sembradora de Jethro Tull: Màquina que permetia sembrar de manera més eficient i ordenada.

Arada de Rotterdam: Arada que feia més fàcil remoure la terra i preparar-la per sembrar.

Creixement demogràfic: Augment de la població d’un lloc.

Energia hidràulica: Energia que es produeix a partir de l’aigua en moviment.

Màquina de vapor: Màquina que funciona amb vapor i que va ser clau en la Revolució Industrial.

Fàbrica: Lloc on es produeixen béns a gran escala amb màquines i treballadors.

Factors de producció: Recursos necessaris per produir béns (terra, capital, treball...).

Domestic System: Sistema de producció artesanal fet a casa abans de les fàbriques.

Indianes: Teixits de cotó estampats molt populars a Catalunya al segle XVIII.

Llançadora de volant: Invent que va millorar la velocitat i eficàcia dels telers.

Indústria siderúrgica: Indústria que treballa el ferro i l’acer.

Indústria metal·lúrgica: Indústria que fabrica productes amb metalls.

Capital financer: Diners i recursos destinats a inversions.

Capitalisme: Sistema econòmic basat en la propietat privada i la recerca del benefici.

Economia de mercat: Economia on els preus es fixen segons l’oferta i la demanda.

Lliurecanvisme: Política econòmica que defensa el comerç sense barreres ni aranzels.

Proteccionisme: Política econòmica que protegeix la producció nacional amb impostos a l’estranger.

Liberalisme econòmic: Teoria que defensa la mínima intervenció de l’Estat en l’economia.

Teoria econòmica: Conjunt d’idees que expliquen com funciona l’economia.

Sistema econòmic: Manera d’organitzar la producció, distribució i consum de béns i serveis.

Béns de producció: Recursos utilitzats per fabricar altres productes (màquines, eines...).

Salari: Diners que rep un treballador a canvi de la seva feina.

Llei de l'oferta i la demanda: Principi econòmic que estableix que els preus depenen de la quantitat de productes i la demanda dels consumidors.

Societat anònima: Empresa amb accionistes que posseeixen parts del negoci.

Borsa de valors: Mercat on es compren i venen accions d’empreses.

Segona Revolució Industrial: Fase de la industrialització (segle XIX) amb noves tecnologies i energia elèctrica.

Dinamo: Aparell que genera electricitat a partir de moviment mecànic.

Taylorisme: Mètode de treball que busca augmentar la productivitat dividint tasques.

Càrtel: Grup d’empreses que es posen d’acord per controlar el mercat i evitar la competència.

Trust: Fusió d’empreses per dominar un sector econòmic.

Hòlding: Empresa que controla altres empreses mitjançant la compra d’accions.

Monopoli: Quan una sola empresa controla tota la producció d’un bé o servei.

Barri residencial: Zona de la ciutat on viuen les classes mitjanes i altes.

Barri obrer: Zona on vivien els treballadors, sovint amb condicions precàries.

Societat de classes: Organització social basada en diferències econòmiques i de poder.

Burgesia: Classe social rica, formada per empresaris i comerciants.

Proletariat: Classe social dels treballadors assalariats.

Conflicte de classes: Enfrontament entre diferents classes socials pels seus interessos.

Combination Acts: Lleis britàniques que prohibien els sindicats obrers.

Llei Chapelier: Llei francesa que prohibia les associacions de treballadors.

Luddisme: Moviment obrer que destruïa màquines perquè els treien la feina.

Socialisme utòpic: Primera forma de socialisme, basada en comunitats ideals sense explotació.

Propietat privada: Quan una persona o empresa posseeix un bé o terra.

Propietat col·lectiva: Quan un bé pertany a un grup de persones o a l’Estat.

Drets bàsics: Drets fonamentals que té qualsevol persona.

Democràcia: Sistema polític on el poder és del poble i s’exerceix mitjançant votacions.

Sufragi universal: Dret de vot per a totes les persones adultes, sense distincions.

Sobirania popular: Principi que diu que el poder prové del poble.

Marxisme: Teoria de Karl Marx que defensa la lluita obrera contra el capitalisme.

Obrerisme: Moviment polític i social en defensa dels drets dels treballadors.

Anarquisme o socialisme llibertari: Doctrina que vol eliminar l’Estat i promoure la llibertat total.

Mutualisme: Ideologia que defensa la cooperació entre treballadors sense intervenció estatal.

Cooperativisme: Sistema econòmic on els treballadors gestionen col·lectivament les empreses.

Apoliticisme: Posició de rebuig o indiferència a la política.

Acció directa: Actes immediats per aconseguir canvis socials (vagues, boicots...).

Sindicat: Associació de treballadors per defensar els seus drets.

Societat o associació de socors mutu: Grup de treballadors que s’ajuden en cas de malaltia o atur.

Trade Unions: Sindicats obrers britànics.

Unió Obrera (França): Primera organització sindical francesa.

Associació de Teixidors de Barcelona: Primer sindicat d’Espanya.

Cartisme: Moviment obrer britànic que demanava drets polítics.

Working Men’s Association: Organització obrera que promovia reformes polítiques.

Carta del poble: Document cartista que exigia democràcia i drets per als treballadors.

Primera Internacional o AIT: Associació de treballadors creada per defensar el socialisme.

Guerra Francoprussiana: Conflicte entre França i Prússia (1870-1871).

La Comuna de París: Revolta obrera a París el 1871.

Anarcocomunisme: Anarquisme que defensa la propietat col·lectiva.

Propaganda per l’acció: Mètode anarquista que utilitza accions directes per canviar la societat.

Anarcosindicalisme: Sindicalisme revolucionari inspirat en l’anarquisme.

Carta d’Amiens: Manifest sindicalista francès.

Segona Internacional: Organització socialista mundial creada el 1889.

Colonialisme: Control d’un territori per part d’un altre país.

Dia dels treballadors: 1 de maig, jornada de reivindicació obrera.

Socialdemòcrata o socialista: Persona que defensa el socialisme democràtic.

Comunisme: Sistema que busca l’eliminació de la propietat privada i la igualtat social.

# data[].attributes.body
Working Men's Association publica la Carta del Poble

# data[].attributes.body
El filòsof i economista britànic Adam Smith va impulsar de manera determinant el naixement i el desenvolupament de l'economia com a ciència moderna. El 1776 es van publicar a Londres les seves Investigacions sobre la naturalesa i causes de la riquesa de les nacions, en cinc volums, un dels cims del pensament econòmic modern. Prèviament, però, havia publicat una obra de caràcter filosòfic: la Teoria dels sentiments morals, que guarda una relació evident amb el desenvolupament de les seves idees econòmiques.

# data[].attributes.body
Es crea l'Associació de Teixidors de Barcelona

# data[].attributes.body
Es converteix en l'Associació Nacional de la Carta, considerada el primer partit polític de treballadors

# data[].attributes.body
Es va crear la Unió Obrera a França

# data[].attributes.body
Karl Marx i Friedrich Engels van publicar el Manifest del Partit Comunista

# data[].attributes.body
Polític francès de l'època de la Revolució. Es va donar a conèixer el 1789 amb la proposta de reforma fiscal igualitària continguda en el seu projecte de cadastre perpetu. Al llarg de la Revolució Francesa va ocupar càrrecs a la nova administració, mentre anava perfilant el seu pensament radical fins arribar a una formulació comunista: per fer realitat la sobirania nacional veia necessari abolir les classes socials i la propietat privada, organitzant la societat sobre la base del treball en comú. Una revolució social havia de completar la revolució política realitzada des de 1789, encara que per això fos necessari emprar la violència i passar per un període de dictadura.

# data[].attributes.body
Polític i revolucionari francès. Va participar en les manifestacions estudiantils antiborbòniques i, després de l'enderrocament de Carles X a la revolució de 1830, de la qual va quedar profundament insatisfet, va ingressar a la Société des Amis du Peuple, sent empresonat en dues ocasions, el 1831 i 1836. No seria l'última vegada que. El 1865 es va escapolir de la presó i va fugir a Brussel·les, però va tornar a ser detingut la vigília de la Comuna de París, de la qual, no obstant, va ser nomenat president; posteriorment, encara que encara romania a la presó, va ser triat diputat per Bordeus.

# data[].attributes.body
François Marie Charles Fourier va ser un socialista francès de la primera part del segle XIX i un dels pares del cooperativisme. Fourier va ser un crític de l'economia i el capitalisme de la seva època. Adversari de la industrialització, de la civilització urbana, del liberalisme i de la família basada en el matrimoni i la monogàmia.

# data[].attributes.body
Étienne Cabet, va ser un filòsof, teòric polític francès i socialista utòpic. Va ser el fundador del moviment icarià, que va portar un grup d'emigrants a fundar una nova societat als Estats Units.

# data[].attributes.body
Robert Owen va ser un empresari, filantrop i teòric socialista gal·lès, que va portar a la pràctica les seves idees reformistes primer a la seva fàbrica de New Lanark (Escòcia) i després a les colònies de New Harmony, que va fundar el 1825 als Estats Units, i de Harmony Hall, fundada el 1838 a Gran Bretanya. or i líder del moviment obrer britànic.

# data[].attributes.body
Aquesta prominent figura neix un 5 de maig de l'any 1818 a la ciutat de Trèveris, ubicada al sud de Prússia (antiga unificació de quatre països d'Europa). És pública i notòria les repercussions que va generar Karl Marx a les societats a través de les seves idees, frases, escrits i documents; els quals encara als nostres dies segueix donant de què parlar

# data[].attributes.body
Va ser un filòsof, politòleg, sociòleg, antropòleg, historiador, periodista i teòric revolucionari comunista i socialista alemany. Era amic i col·laborador de Karl Marx.

# data[].attributes.body
Va ser un filòsof, polític i revolucionari anarquista francès i, juntament amb Bakunin, Kropotkin i Malatesta, un dels pares del moviment anarquista històric i de la seva primera tendència econòmica, el mutualisme.

# data[].attributes.body
Va ser un teòric polític, filòsof, sociòleg i revolucionari anarquista rus. És un dels més coneguts pensadors de la primera generació de filòsofs anarquistes juntament amb Piotr Kropotkin, Pierre-Joseph Proudhon, Carlo Cafiero i Errico Malatesta. Està considerat un dels pares d'aquest pensament, dins del qual va proposar els plantejaments de l'anarcocol·lectivisme.

# data[].attributes.body
Va ser geògraf, zoòleg i naturalista rus, a banda de teòric polític i econòmic, escriptor i pensador. És considerat com un dels principals teòrics del moviment anarquista, dins del qual va ser un dels fundadors de l'escola de l'anarcomunisme, i va desenvolupar la teoria del suport mutu.

# data[].attributes.body
Va ser un anarquista italià, considerat un dels principals teòrics de l'anarquisme modern. Amb ell es pot dir que es tanca l'etapa dels clàssics anarquistes (al costat de Pierre-Joseph Proudhon, Mikhaïl Bakunin, Benjamin Tucker i Piotr Kropotkin).

# data[].attributes.body
Va ser un polític espanyol d'ideologia marxista, fundador del Partit Socialista Obrer Espanyol i de la Unió General de Treballadors. Considerat el pare del socialisme a Espanya, la seva figura és reivindicada i mantinguda per la Fundació Pablo Iglesias.

# data[].attributes.body
Va ser un dirigent polític i militant revolucionari comunista, que va impulsar la Revolució russa d'octubre de 1917.

# data[].attributes.body
Una dels líders del Partit Socialdemòcrata del Regne de Polònia, també va militar al Partit Socialdemòcrata d'Alemanya, fins que el 1914 es va oposar a l'aprovació dels socialdemòcrates als crèdits per finançar la Primera Guerra Mundial. Va integrar, des de llavors, el grup internacional que, el 1916, esdevingué la Lliga Espartaquista, un grup marxista que serà després l'origen del Partit Comunista d'Alemanya. En acabar la guerra va fundar el diari Die Rote Fahne, juntament amb l'alemany Karl Liebknecht.

# data[].attributes.body
Es crea l'ASSOCIACIÓ INTERNACIONAL DE TREBALLADORS (AIT) a Londres

# data[].attributes.body
La guerra francoprussiana, que va ser la guerra que va enfrontar França i Alemanya en la construcció de la nova Alemanya creada per Otto von Bismarck i el Kaiser Guillem I.

# data[].attributes.body
Es crea la COMUNA de París

# data[].attributes.body
Es produeix el trencament de l'AIT: Bakunin i els seus seguidors són expulsats

# data[].attributes.body
Apareix el Partit Socialdemòcrata Alemany (SPD)

# data[].attributes.body
L'AIT es trasllada als EUA i al 1876 es va dissoldre

# data[].attributes.body
Pablo Iglesias crea el Partido Socialista Obrero Español (PSOE) a Espanya

# data[].attributes.body
Legalització i crescuda espectacular del Partit Socialdemòcrata Alemany

# data[].attributes.body
El cas Dreyfus, un episodi social i polític que va tenir gran importància a les pugnes ideològiques de la Tercera República, sobre un rerefons d'espionatge i antisemitisme on el capità Alfred Dreyfus va ser acusat de traïció per espiar per a l'Imperi alemany.

# data[].attributes.body
Afusellaments d'anarquistes a Barcelona

# data[].attributes.body
Assassinat de la famosa emperadriu austríaca, coneguda pel sobrenom de Sisí

# data[].attributes.body
El Congrés dels EUA va atorgar la seva aprovació definitiva a l'esmena, que va ser sancionada immediatament pel president i es va convertir en llei.

# data[].attributes.body
Atemptat anarquista contra Alfons XIII i la princesa britànica Victòria Eugènia de Battenberg el dia 31 de maig de 1906 el mateix dia que contreien matrimoni.

# data[].attributes.body
El Partit Socialdemòcrata Alemany va obtenir més de 4 milions de vots (34,8%) i 110 escons