# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO și GALERIE FOTO: Ionuț Durac, viitor profesor de geografie, vrea să ducă mai departe tradiția familiei sale de rudari

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe Ionuț Durac l-am întâlnit la Târgul Mărțișorului organizat în Piața Unirii din Focșani. Îmbrăcat în costum popular, tânărul cioplea o lingură de lemn cu multă precizie și concentrare. Am îndrăznit să-l opresc din lucru pentru a sta puțin de vorbă. Originar din Mărășești, Ionuț Durac se mândrește cu faptul că provine „dintr-o frumoasă familie ...

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTO Tradițiile romilor lingurari din Mărășești, prezentate elevilor - Vrancea24

# data[].attributes.attachment_link.description
Asociația „Voluntariat pentru Viață" din Mărășești continuă proiectele de valorificare a patrimoniului local, prin Proiectul „Pe aici nu se trece!", în cadrul Programului „Corpul European de Solidaritate", proiect menit să susţină ideea de educaţie pentru valorile patrimoniului cultural local şi naţional şi care promovează contactul direct cu comunitatea şi cultura romani, prin intervenţia directă în [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În perioada 13-17 martie, la Liceul Tehnologc „Eremia Grigorescu" din Mărășești s-a desfășurat programul național „Școala altfel". Săptămâna a debutat cu o serie de activități, printre care: jocuri de geografie, proiecte, conferințe și activități practice de științe în care elevii au determinat calitatea apei potabile, sub îndrumarea doamnelor profesoare Anghel Lavinia, Drilea Mariana și Iankovszky Cristina.
Ziua de marți a fost dedicată evenimentelor culturale și a inclus o serie de activități legate de artă, ca„Secretul fotografiilor reușite"(activitate coordonată de doamnele profesoare Oana Dima și Cremona Murariu) și a fost organizat atelierul de creație "Geometry Art" (cu ocazia Zilei internaționale a matematicii), coordonat de doamna profesoară de matematică Zota Maria Magdalena. La activitate au participat elevii din clasele 5-8. Cele mai reușite desene au fost premiate și afișate pe holul școlii. Prin aceasta activitate s-a urmărit dezvoltarea interesului elevilor pentru obiectul matematică și conștientizarea faptului că elemente de geometrie se regăsesc pretutindeni în cotidian. Pe lângă aceste activități, au fost organizate și instruiri de acordare a primului ajutor (cu sprijinul doamnelor asistente medicale Anca Floria și Corina Cotîrleț), jocul interactiv „Ghicește cine este", film, experiențe virtuale, Conferințele Toli, „Dă block agresivității" și altele.

Miercuri și joi au fost realizate activitățile: „Antreprenoriatul", „Recunoaște melodia", „Să fii un consumator responsabil", „Cafeneaua meseriilor", „Examenul maturității", proiectul „Cetățeanul", „Alimentație sănătoasă", „Filozofie în blugi", „Școala Discovery", concurs „Cine știe, câștigă", „Spune NU violenței", „Ora de prim ajutor", „Invitație la lectură", excursie la Iași (Palatul Culturii și Grădina Botanică), activități sportive coordonate de doamna profesor Emilia Costache și altele.

Săptămâna s-a încheiat cu atelierul de creație artistică ce a avut ca obiect de activitate modelarea lutului. Prin intermediul acestei activități s-a dorit ca elevii să intre în legătură cu unul dintre cele mai vechi meștesuguri ce au fost precticate peste tot în spațiul românesc, din cele mai vechi timpuri dar care astăzi este tot mai puțin practicat. Lutul a prins viață în mâinile tremurânde ale copiilor care s-au lăsat călăuziți de Inspirație, Bucurie și Uimire, făurind o serie deobiecte minunate. Dar fără să-și dea prea bine seama și lutul a „modelat" în sufletele copiilor o serie de trăsături ale caracterului, precum Răbdarea și Tenacitatea, calități fără de care n-ar putea exista Frumusețea Omului în zilele noastre. Atelierul a fost coordonat de doamnele profesoarele Alina Madlen Bădeanu și Burlacu Sanda.

Tot vineri, printre altele, a avut loc și concursul pe teme francofone, „100 de întrebări pentru un CAMPION" (100 questions pour un CHAMPION), activitate coordonată de doamnele profesoare Anca Broina și Oana Dima. Echipele participante au fost clasa a 8-a de la Liceul Tehnologic „Eremia Teodoroiu"și clasa a 8-a A de la Școala Gimnazială Ecaterina Teodoroiu; scor final: 28-24 pentru echipa liceului.
Informații și fotografii transmise de profesor Alina Dragomir, Liceul Tehnologic „Eremia Grigorescu" Mărășești

# data[].attributes.attachment_link.title
Foto | Activități desfășurate la Liceul Tehnologic „Eremia Grigorescu" Mărășești, în săptămâna "Școala altfel"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziua de marți a fost dedicată evenimentelor culturale și a inclus o serie de activități legate de artă, ca„Secretul fotografiilor reușite&rd...

# data[].attributes.attachment_link.title
Centrul de Zi Socio-Educational က မျှော်လင့်ချက်ပြည့် နေပါတယ်။ | By Centrul de Zi Socio-Educational | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Centrul de Zi Socio-Educational က မျှော်လင့်ချက်ပြည့် နေပါတယ်။

# data[].attributes.attachment_link.title
Jocuri și activități pe plajă. | By Centrul de Zi Socio-Educational - Facebook

# data[].attributes.body
Centrul de zi Socio-Educational Mărășești este dedicat copiilor ce provin din familii defavorizate, sărace și dezintegrate. Acest centru a fost modernizat în cadrul proiectului "șanse la integrare pentru copiii și tinerii aflați în factori de risc din comunitatea Cartier Nou, oraș Mărășești, județul vrancea" și vine în sprijinul acestor copii prin diverse activități culturale și sociale.

# data[].attributes.headline
Activităţi -Centrul  de zi socio-educaţional

# data[].attributes.subject
Activităţi -Centrul  de zi socio-educaţional

# data[].attributes.attachment_link.title
Centrul de Zi... - Centrul de Zi Socio-Educational

# data[].attributes.attachment_link.description
Centrul de Zi Socio-Educational, Marasesti. 438 likes · 33 talking about this · 8 were here. Centrul de Zi pentru copiii si tinerii aflati in situatii de risc care se afla sub autoritatea Consiliului...

# data[].attributes.attachment_link.title
Cintec, joc si voie buna de Ziua Internationala a Romilor

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziua Romilor a fost sarbatorita cu fast ieri pe scena Casei de Cultura a Sindicatelor din Focsani, cu muzica si dansuri traditionale tiganesti, dar si pr...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cadrele didactice de la Grădinița Nr.3 - structură a Școlii Gimnaziale Nr.2 Mărășești, reprezentată prin director prof. Novetschi Mirela, au ținut să marcheze într-un mod cu totul special Ziua Națională a României. 1 Decembrie este o zi de sărbătoare, cu mare însemnătate pentru tot neamul românesc, ocazie prin care să insuflăm celor mici, sentimentul de dragoste și respect pentru obiceiurile și traditiile strămoșești.

La loc de cinste a fost ,,lada cu zestre", care duce tradiția și moștenirea mai departe. Preșcolarii grupei mijlocii, îndrumați de prof. înv. preșc. Crăițeanu Oana Mădălina, au putut vedea câteva dintre comorile neprețuite din ladă, și anume o vârtelniță, un fus cu furcă, caier de lână, țoluri și țesături lucrate în război, costume populare și trăistuțe, oale și ulcioare de lut și totodată au avut parte de o masă tradițională pe cinste, cu bucate alese. Micuții au fost tare impresionați și încântați de cele aflate, din vremurile de altădată, de torsul lânii, de cum se realizau diverse piese vestimentare, cum bunicile noastre ne împleteau ciorapii, ce fel se purtau oamenii în zi de sărbătoare, ce fel de covoare și vase aveau oamenii în case.

Activitățile au continuat cu o mare bucurie și mândrie, când fetițele alături de educatoare au frământat, ca odinioară, aluatul în covata de lemn, moment în care ni s-au alăturat și preșcolarii grupei mari, îndrumați de prof. Grigoraș Mirela. Ambele grupe au modelat pâine, covrigi, colaci, au pictat pe linguri de lemn, au confecționat stegulețe tricolore, au decorat portul popular și vase tradiționale. Nu au lipsit cântecul, jocul și voia bună, muzica populară fiind un prilej de bucurie pentru cei mici care și-au dat mâna pentru a dansa Hora Unirii. La mulți ani dragi români, fiți mândri de țara noastră! Un gând bun din partea preșcolarilor de la grădi nr 3, Mărășești.

# data[].attributes.attachment_link.title
GALERIE FOTO: Tradițiile continuă la Grădinița Nr.3 din Mărășești

# data[].attributes.attachment_link.description
Cadrele didactice de la Grădinița Nr.3 - structură a Școlii Gimnaziale Nr.2 Mărășești, reprezentată prin director prof. Novetschi Mirela, au ținut să marcheze într-un mod cu totul special Ziua Națională a României. 1 Decembrie este o zi de sărbătoare, cu mare însemnătate pentru tot neamul românesc, ocazie prin care să insuflăm celor mici, sentimentul de ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oamenii Munților

Ultimele batrine din Tara Vrancei inca mai pot fi vazute in viata de zi cu zi invesmintate in portul stramosesc u Maria Macovei de 80 de ani din satul Muncei, comuna Vrincioaia, nu a renuntat nici o zi la ie si catrinta u si ca ea mai pot fi vazute si alte femei in satele de munte, poate ultimele

Cine credea ca vesmintul popular vrincenesc se mai gaseste doar in garderoba vedetelor de muzica populara ori in muzee, pus la naftalina, pentru a nu fi ros de molii si de timp, se inseala. Costumul traditional este inca purtat cu demnitate de femeile din muntii Vrancei si in viata de zi cu zi, nu numai la sarbatori. Aici mai traiesc foarte putini oameni care si-au pastrat nestramutate credinta, portul si obiceiurile stravechi. Camasa si catrinta mocaneasca nu se mai vad insa pe la hore, ci sint accesorii desuete, purtate de cite o batrina girbovita de ani, poate ultima, marturii ale unor timpuri care au apus pentru totdeauna.

Cum urci in munti, spre Vrancea arhaica, pe masura ce soselele incep sa se strice, cresc sansele de a vedea pe ulita, la portita ori in timp ce intorc finul proaspat cosit taranci de-ale locului invesmintate in stravechiul port popular. Catrinta, camasa, betele, bundita si basmaua neagra au ramas neschimbate din vremuri imemoriale, in care oamenii locului nu aveau nici o nevoie de tirg, cind toate ale gospodariei erau lucrate de mina, fara sa se amestece nici un cui strain si cind fiecare minca din seul lui, dupa cum spunea Simion Harnea, inspiratul notar din Naruja, cel care a lasat posteritatii acum 70 de ani "Comoara Vrancei", o colectie de 16 carticele despre viata oamenilor din munti. Fie ca urci apa Zabalei, spre Nistoresti sau Nereju, Putna spre Tulnici ori piriul Vasui spre Vrincioaia, ori apa Rimnicului spre Jitia si Vintileasca, ultimele straie ale portului taranesc se pastreaza cu toate influentele etnografice. Nu este femeie in virsta sa nu mai aiba in casa, macar "pentru moarte", piese din portul locului.

"Asa m-am nascut, asa vreau sa mor"

Pe tatica Maria Macovei, de 80 de ani trecuti, am gasit-o hitra pe poiana sa din satul Muncei, comuna Vrincioaia, in timp ce se ingrijea de finul vacutelor. Taranca era infasurata in catrinta neagra, purta o ie facuta din pinza de casa, basma neagra, decolorata de timp, si traista tesuta din lina de oaie in care aduna iarba de leac. "Asa m-am nascut, asa vreau sa mor, cum am vazut la mama si la bunica. Opincile le-am lasat focului ca erau greu de purtat, dar de catrinta eu nu ma las nici moarta. Am eu alte straie, mai frumoase, pentru biserica, dar pe acelea le imbrac miine, ca-i sarbatoare", ne-a spus lelica Maria. Si intr-adevar, batrina s-a primenit pentru a doua zi cu straie noi, exact ca pe vremea Babei Vrincioaia. Si-a luat ie de borangic, cu cusaturi alese, de culoarea padurii, a incins catrinta neagra cu bete tesute in albastrul cerului, iar basmaua nu se cade sa fie decit neagra la o femeie batrina si vaduva pe deasupra. In picioare, in locul stravechilor opinci, si-a pus sosoni din pisla, cumparati de la tirg, iar la ureche un fir de busuioc. Spune ca nici macar femeile tinere nu se mai obosesc sa coase broderiile sofisticate ale costumelor populare. "Si apoi, cine mai vrea vechituri", spune Maria despre portul taranesc.

Nu le intereseaza moda

Demnitatea sacra a portului popular poate fi vazuta inca si in alte sate de munte. Ioana Jiu, de 67 de ani din Naruja, spune ca portul taranesc este sfint pentru ea. "Indiferent de moda, eu camasa si catrinta n-am lasat-o. Daca in toata ziua nu, la sarbatori tot ma imbrac in port national", ne-a spus Ioana, care a locuit pina acum citiva ani intr-o casa neelectrificata. La Vintileasca imbraca zilnic portul popular Nastasia Slabu, Ioana Tutui, Nastasia Colniceanu, toate trecute de 70 de ani, dar si veterana Anica Ungureanu, de 92 de ani. Aici se mai fac inca sumane de postav, stofa deasa din lina batuta in piua, dar si comozii papuci cu talpa de sorici. Din portul popular nu lipsesc ciorapii de lina, poalele cu colti, strecatoarea, cum se numeste aici catrinta, camasa cusuta cu linica vopsita, iar pe cap tulpanul. Ultimul barbat care mergea prin sat imbracat in straie populare a fost Gheorghe Apostu, zis Turica, decedat anul trecut. "Purta camasa alba, cu cusatura simpla, ilic din cioareci si caciula din blana de miel, fie ca era vara, fie ca era iarna", isi aminteste profesoara Stana Georgescu, fiica a satului si directoarea ansamblului folcloric "Dorul ciobanasului".

Influente muntene

Vrancea este o zona de interferenta intre Muntenia si Moldova, iar aceasta se resimte si in ornamentatia costumului popular, in care se combina frumos modele si culori infratite cu natura. "De exemplu, comunele Jitia si Vintileasca, aflate la o distanta de doar sapte kilometri, au modele, culori si piese diferite ale costumului. La Jitia, barbatii poarta la briu canafi, sub forma de podoaba. Pe Valea Susitei domina culorile alb si negru, avem un costum mai sobru, datorita influentelor ardelenesti, pentru ca sovejenii sint veniti din aceasta zona in urma cu secole. Vrancea reuneste patru mari subzone etnografice si avem o mare varietate de culori, modele, croieli si de piese ale costumului popular. Aceasta variatate ne confera dreptul de a spune ca Vrancea e o zona complexa si vesela, care determina si sufletul omului. Faptul ca inca oamenii mai poarta si se simt bine in costumul popular este un lucru extraordinar. Acest costum le da acea identitate locala in care ei se simt bine. Din pacate, la ora actuala, nu mai putem face in Vrancea un costum integral. Nici macar cu bani nu se mai fac! Chiar si la sarbatorile populare, autenticul a disparut si si-a facut loc kitch-ul pe care noi incercam sa-l combatem pe cit putem", ne-a declarat Eugen Danut Stoianof, directorul Centrului Judetean pentru Conservarea si Promovarea Culturii Traditionale. In Vrancea anului 2007 nu mai este gospodina care sa stie sa confectioneze in casa costumul de la A la Z. In cele cinci ateliere scoala se mai creaza obiecte populare, dar piese disparate. La Cimpuri se face pinza, la Nereju podoabele din margele, iar broderiile pe ici pe acolo. Cit priveste pe cei care mai poarta in viata de zi cu zi portul taranesc, numarul scade mereu iar pina la disparitie nu mai este mult.

Broderie in fir de aur

Cintareata de muzica populara Geta Postolache are o colectie impresionanta de costume vechi, unele brodate in fir de aur si argint, adunate de prin toata Tara Vrancei. Ea spune ca portul popular din Vrancea este una dintre cele mai frumoase creatii populare, extrem de greu de lucrat. "Numai minicile camesii au milioane de impunsaturi pe care nu se mai incumeta nimeni sa le faca la ora actuala. Doar batrinele care au lucrat costumele cu migala mai pretuiesc portul adevarat, din mosi stramosi. Nu mai lucreaza nimeni asa ceva! Ceea ce avem trebuie sa pastram cu sfintenie, pentru ca avem obligatia sa le dam mai departe, generatiilor viitoare. Costumele cele mai furmoase le-am luat de la Naruja. Am o camasa extraordinar de frumoasa, de iti este mila sa o imbraci, care a fost ingropata pe vremea razboiului. Am un costum superb, de Vrincioaia, cu mineca intoarsa, pe care o batrina mi l-a dat din lada de moarte. Nu vroia sa il dea, dar am convins-o ca este pacat ca o asemenea frumusete rara sa intre in mormint, in loc sa aratam tuturor ce lucruri minunate are Vrancea. Iile au in general modele complexe, au pe minecute brodat drumul vietii, o lucratura care arata destinul omului in viata, de la nastere pina la moarte" ne-a spus cintareata Geta Postolache, care se mindreste cu cele peste 100 de costume populare, unele vechi de peste 100 de ani. (Silvia VRINCEANU)

1200 de lei, cel mai ieftin costum

Costumul vrincean se compune din catrinta, camasa, bete, naframa si opinci. Camasa femeilor, bogat ornamentata este piesa de rezistenta. Pe mineci, pe piept si la git are un decor bogat, cu o simbolistica diversa, un adevarat manuscris pe care extrem de putini mai pot sa-l reproduca. Costumul barbatesc este format din camasa, itari si pieptar. Camasa are mineci largi, cu cusaturi bogate. Spre deosebire de catrinta femeilor, de culoare inchisa, pantalonul barbatilor este alb, strins in partea de jos. In ultimii ani, costumele populare au ajuns obiecte de trafic international. Prin satele Vrancei au navalit cumparatori care au luat adevarate averi cu un pumn de bani. Centrul Creatiei Populare a cumparat anul acesta mai multe piese pentru care a platit sume cuprinse intre 1200 si 3.000 de lei. "Noi sintem o institutie bugetara, insa particularii isi permit sa plateasca sume mult mai mari. Asta in functie de valoare, pentru ca exista piese care nu se mai lucreaza deloc si capata valoare de unicat", a spus Eugen Stoianof. (S. V.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Cine credea ca vesmintul popular vrincenesc se mai gaseste doar in garderoba vedetelor de muzica populara ori in muzee, pus la naftalina, pentru a nu fi ...

# data[].attributes.body
Mărășești este un oraș în județul Vrancea, Moldova, România, format din localitățile componente Mărășești (reședința), Siretu și Tișița, și din satele Călimănești, Haret, Modruzeni și Pădureni.
În ceea ce privește minoritatea romă din Mărășești, aceasta reprezintă o componentă importantă a comunității locale. Romii sunt o minoritate etnică prezentă în mai multe țări europene, inclusiv România.
Conform recensământului efectuat în 2011, populația orașului Mărășești se ridică la 10.671 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră 11.777 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (80,96%), cu o minoritate de romi (7,03%). Pentru 11,91% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (81,28%), dar există și minorități de creștini după evanghelie (3,7%) și penticostali (1,66%). Pentru 11,9% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.
În Mărășești, precum și în alte părți ale țării, comunitatea romă se confruntă cu diferite provocări și probleme legate de integrare socială și economică. Aceste probleme includ sărăcia, accesul limitat la educație și servicii de sănătate, discriminarea și segregarea.
Autoritățile locale, organizațiile neguvernamentale și alte instituții sunt implicate în diverse proiecte și inițiative pentru a îmbunătăți situația minorității rrome din Mărășești. Acestea vizează promovarea incluziunii sociale, combaterea discriminării, sprijinirea accesului la educație și formare profesională, dezvoltarea economică și facilitarea dialogului între comunitatea romă și restul societății.
Un aspect important în abordarea integrării minorității rrome în Mărășești este promovarea dialogului și a colaborării între membrii comunității rrome și ceilalți locuitori ai orașului. Prin educarea și sensibilizarea comunității, se poate contribui la înlăturarea stereotipurilor și a prejudecăților și la construirea unui mediu mai incluziv și mai toleranță.
Este important să se înțeleagă că fiecare individ din comunitatea rromă are propriile experiențe, nevoi și aspirații. Abordarea integrării trebuie să fie una individualizată și să țină cont de specificul cultural și de contextul socio-economic al fiecărei persoane. Promovarea înțelegerii, respectului reciproc și colaborării între diversele grupuri etnice este esențială pentru construirea unei societăți mai coezive și mai echitabile.

# data[].attributes.body
Ziua mondială pentru diversitate culturală, pentru dialog şi dezvoltare este marcată în fiecare an la data de 21 mai. Această zi a fost stabilită la iniţiativa Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Educaţie, Ştiinţă şi Cultură (UNESCO), care joacă un rol important pe plan mondial în promovarea diversităţii culturale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Astăzi, creştinătatea ortodoxă prăznuieşte Înălţarea Sfintei Cruci, una dintre cele mai vechi sărbători creştine, care aduce aminte de patimile şi moartea Mântuitorului pe Golgota, iar 14 septembrie este considerată şi data care vesteşte sfârşitul verii şi începutul toamnei. În popor, Ziua Crucii este sărbătorită prin post aspru şi praznice, pentru sănătatea familiei, pentru bunăstarea gospodăriilor dar şi pentru spor. În această zi se dă dezlegare la ulei şi la vin.
„Începutul acestei sărbători este legat de două evenimente istorice. Un prim eveniment a fost la sfârşitul anului 312 când Constantin cel Mare a văzut pe cer lemnul Sfintei Cruci şi, cu ajutorul acesteia, a ieşit biruitor în luptele care au urmat. Consecinţa a fost Edictul de la Milan, care acordă libertate creştinilor. Al doilea eveniment se petrece în anul 326 când mama Sa, Împărăteasa Elena, merge în Ţara Sfântă şi, cu osteneală deosebită, scoate la lumină lemnul Sfintei Cruci. Pe acel loc s-a ridicat o biserică, Biserica "Sfântului Mormânt", care a fost sfinţită în anul 335, în ziua de 13 Septembrie. Episcopul Macarie al Ierusalimului s-a văzut nevoit să scoată în faţa mulţimii de credincioşi lemnul sfânt, lemnul Sfintei Cruci, să-l înalţe în faţa tuturor. Atunci a fost cinstit cu exclamaţia "Miluieşte Doamne poporul Tău şi binecuvântează moştenirea Ta"", a spus părintele protopop Oscar Frunză, Protoieria Focşani 2.

În Vrancea, unde se află cea mai întinsă suprafaţă de vie, 25.000 ha, azi se dă dezlegare la cules. Din bătrâni se păstrează obiceiul să se sfinţească via şi butoaiele de vin, pentru ca şi în anul care vine să avem o recoltă bogată. Strugurii de pe ultimul butuc nu se culeg niciodată, pentru că bunul Dumnezeu le-a lăsat păsărilor cerului.

În comuna Dumbrăveni, tinerii viticultori au ieşit azi la culesul tradiţional, deşi abia mâine se va ieşi la muncă. Familia Botezatu are 3 ha de vie de masă, Muscat, Hamburg, Muscat Ottonel, Pinot Gris, de care se ocupa juniorul familiei, Loredan. De la părinţi a învăţat nu doar să muncească via, dar să păstreze şi tradiţiile strămoşeşti.

„Ultimul butuc nu se culege niciodată, pentru că e butucul lăsat pentru păsările cerului - "butucul lui Dumnezeu". E o tradiţie a viticultorilor din zonă. Recolta-i bună, putea fi şi mai bună dar, mulţumim lui Dumnezeu", spune tânărul privind mândreţe de struguri.

Şi tatăl lui Loredan este mulţumit, fiul a făcut treabă bună.

„Suntem foarte mulţumiţi", spune domnul Gheorghiţă Botezatu.

- Câştigul va fi bun?

„Va fi, va fi bun!"

În prima zi Loredan este însoţit la cules de prieteni, care au şi ei vii în zonă.

„Vrem să arătăm cât de frumos e să ne ajutăm între noi, să dăm un exemplu satului, spune Denis, atent la strugurii aşezaţi pe butuc ca la expoziţie.

De Ziua Crucii se sfinţesc plantele tămăduitoare. În tradiţia populară, frunzele şi florile de busuioc, menta, maghiranul şi cimbrul sunt plante magice şi se sfinţesc cu agheasmă, după care se păstrează lângă cruce, sau în alte locuri ferite, unde rămân tot anul.

„Din florile şi frunzele de busuioc se poate face un ceai care alină durerile de cap, durerile de dinţi, tot din busuioc se face un mănunchi frumos şi se foloseşte la agheasmă. La construirea unei case noi, se prinde - de către stăpânul casei - la grinda de sus, însoţit de o cruce", spune doamna Gabriela Melu- Butu, din satul Căpătanu.

Busuioc se pune şi în apa păsărilor când sunt epidemii, iar crenguţele uscate se ard, fumul lecuind bătrânii bolnavi de friguri.

Tot azi se bat nucii şi se adună ramurile de alun care, în această zi sfântă, primesc puteri miraculoase, fiind folosite apoi de fântânarii care caută izvoare subterane. Din bătrâni se spune că dacă tună în această zi, va fi o toamnă lungă. În schimb, dacă se adună un cârd de ciori gălăgioase, va cădea bruma, iar când cocorii se pregătesc de plecare este semn că va fi vreme rece. ( Janine VADISLAV )

Text republicat în Ziarul de Vrancea

Prima publicare în ZdV din 14.09.2021

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTO | Tradiţii şi obiceiuri de Înălţarea Sfintei Cruci în Vrancea

# data[].attributes.attachment_link.description
„Începutul acestei sărbători este legat de două evenimente istorice. Un prim eveniment a fost la sfârşitul anului 31...

# data[].attributes.attachment_link.title
Costinești | By Centrul de Zi Socio-Educational | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.title
Micii romi din Marasesti scotocesc prin lucrurile bunicilor sa arate ca-s tigani

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziua Internationala a Romilor a trecut ieri aproape neobservata in rindul etnicilor din Marasesti. Cu toate ca in oras traiesc mii de persoane din aceast...