# data[].attributes.location_name
Nimeta tee, 44020 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Pangametsad on väikeste laikudena ja paekalda-aluse ribana levinud Põhja- ja Lääne-Eestis. Pangametsade elupaigatüüpi kuuluvad eeskätt pankranniku rusukallete liigirikkad laialehised metsad jalaka, saare, pärna, vahtra, halli lepa ja sanglepaga. Alustaimestik on neis metsades ka liigirikas, sest rusukalde eri osad pakuvad erinevaid kasvutingimusi: ülemises osas võib muld suvel kohati läbi kuivada, siis allpool avaldab sageli mõju paeseinast ja selle jalamilt nõrguv allikavesi. Laialehised rusukaldemetsad kasvavad meil väga kitsal selgesti eristataval alal Põhja-Eesti pankranniku jalamil, Salevere panga rusukaldel, samuti Valgejõe Soome lahte suubuvas kanjonorus.

# data[].attributes.body
Narva jõgi on Eesti suurima valgalaga jõgi ja ühtlasi ka suurima vooluhulgaga jõgi. Narva jõe ülemjooksu hoiuala loodi 2005. aastal. Struuga maastikukaitseala moodustati 2007. aastal. See on Narva jõe lähteala vanajõgede (struugade) ja luhtade elustiku ning lindude elupaikade kaitseala. 2018. aastal liideti need alad Alutaguse rahvuspargiga.

Struugad tekkisid Narva jõele, kui selle voolu suund muutus. Varem liikus vesi suunaga Peipsi poole ja struugad olid siis osa deltast. Veetase Soome lahes aga langes ja vesi hakkas vastupidises suunas voolama. Delta jõgedest tekkisid veemoodustised, mida nimetatakse struugadeks.

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutagusel asuv Kurtna järvestik on Eesti suurim järvestik. Järvestikul on 42 järve. 2557 hektari suurune Kurtna maastikukaitseala hõlmab suurem osa neid järvi, kuid mitte kõiki. Järvi on kahjuks väga palju mõjutanud inimtegevus. Järvestiku järvede veetase on keskmiselt langenud 4 meetrit põlevkivikaevanduste, rabade kuivendamise ja põhjavee välja pumpamise tõttu. Kõige rohkem on langenud seitse meetrit Liivjärve veetase. Samuti on toimunud järvestikus ka 2006. aastal tulekahju, mida kustutati mitu nädalat. Nendest faktoritest hoolimata on Kurtna järvestik üks Eesti unikaalsemaid järvede alasid.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lisaks suurtele rändrahnudele Kaptenite küla rannas, on külas ka suur kivikülv. Tegemist on isegi Eesti ja Baltimaade suurima Kivikülviga. Selle tõttu on Käsmu küla üks Eesti kividerohkeim ja rahnuderohkeim paik. Umbes 400 hektari suurusel alal on palju suuri rändrahne. Suurim nendest on peaaegu 5 meetrit kõrge ja napilt alla 15 meetrise ümbermõõduga Matsikivi. Osavamad ronijad võivad proovida ka kivi otsa ronida. Olen ka ise seda teinud. Kivid uhuti Käsmu poolsaarele 10000 aastat tagasi Soome ja Rootsi poolt. Kivikülvi suuri rändrahne saab näha Käsmu nelja kilomeetri pikkusel loodus- ja kultuuriloolisel matkarajal. Samuti saab rajal tutvuda küla rikkaliku kultuuripärandiga.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark hõlmab endas alutaguse metsasid. Alutaguse metsad on Eestis väga ainulaadsed. Need metsad sarnanevad Siberi metsadega. Seal kasvavad taigale omaselt okaspuud. Alutaguse metsad on ainsaks kohaks Eestis, kus on nähtud Ahmi, kes elutsevad tavaliselt Siberi aladel. Samuti on mets ka koduks meile tuttavamale loomale lendoravale, kes on väga tugevalt loodus kaitse all. Alutagusel paikneb ka Poruni ürgmets. Selle metsa keskmeks on 10 km pikkune Poruni jõgi. Seda ainulaadset ürgmetsa on võimalik nautida läbides Poruni matkarada. Rada viib mööda jõge Narva jõeni ja tagasi. Rajal on ka infotahvlid metsa looduse ja ajaloo kohta.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Emumägi asub Pandivere kõrgustikul, ning on Põhja-eesti kõrgeimaks tipuks. Selle kõrgus merepinnast on 166 meetrit ja suhteline kõrgus 79 meetrit. Emumäele on ehitatud vaatetorn ning seda ümbritsevas maastikupargis on kultuuriseltside puukujude allee. Muistendi kohaselt tekkis Emumägi, kui Kalevipoja hobune kaapis Peetla rabas mulda.

Pandivere kõrgustik on üldiselt veevaene ala, aga seda ümbritseb allikate vöö, mida peetakse ühtlaselt ka kõrgustiku piiriks. Pandivere kõrgustikul on hästi viljakad mullad, tänu millele on sealsetel aladel säilinud ürgmetsad ja tammikud, millest üks on ka Rakveres.

# data[].attributes.body
Eestis on olnud juba aastakümneid teemaks fosforiidi kaevandamine. Fosforiiti asub üpris palju Virumaa aladel ja hetkeseisuga on selle kaevandamine ära keelatud. Jõudmine selle otsuseni ei olnud aga Eesti rahvale lihtne. Fosfori kaevandamine oleks olnud lihtne ja kiire viis saada rikkaks, aga see rikkus oleks tulnud Virumaa looduse ja maastiku hävitamise kulult. Peamist võitlust fosforiidi kaevandamise vastu kutsutakse fosforiidisõjaks ning see leidis aset 1987.-1988. aastatel. Fosforiidisõja ajal toimusid protestilained üle terve Virumaa ning võideldi Toolsele ja Kabalasse rajatavate kaevanduste vastu.

# data[].attributes.body
Valastel asub Eesti kõrgeim juga. See asub Põhja-Eesti Paekaldal, mis on tuntud ka kui Balti Klint. Kõige suurem ja uhkem osa Põhja-Eesti Paekaldast asub just nimelt Virumaal.

Valaste juga on 30 meetrit kõrge. Selle juurde on turistide tarbeks ehitatud keerdtrepp, mida mööda saab ronida mööda pankrannikut alla ja vaadelda erinevaid kivimikihte, mida ürgjõe aastatepikkune kulutamine on pika aja jooksul paljastanud. Valaste juga ei saa aga kahjuks täielikult looduslikuks nähuks lugeda, sest selles voolav vesi on pärit kuivenduskraavidest, mitte ainult allkatest. Vahepeal oli joa külastamine keelatud, sest pankrannikule tekkinud nõod muutusid varisemisohtlikeks.

# data[].attributes.body
Kunda lähistel asuv Ehalkivi ei ole mitte ainult Eesti, vaid ka Põhja-Euroopa suurim rändrahn. Eesti on tuntud suurte rändrahnude poolest. Rändrahnud on jõudnud meieni juba jääajal, kuid on praegugi armastatud Eesti elanike poolt. Põhja-Euroopa kümnest suurimast rändrahnust on kaheksa tükki just Eestis ja nendest viis suurimat asuvad samuti Eestis. Kivi maht on 930 kuup meetrit. Muistendite järgi proovis seda kivi Kalevipoeg visata Malla mõisa aknast sisse, kuid kivi maandus liiga vara. Olen ise kivi külastanud ja tõesti tõdesin ka, et kivi on suur ja hea põhjusega eestlaste seas populaarne.

# data[].attributes.location_name
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on Eesti ajaloos tuntud, kui üks vanimaid asustatud paiku Eesti alal. Paljud eestlased aga ei ole teadlikud, et paik, mis tundub praegu väikese künkana keset lagedat maad, oli kunagi saareke keset järve. See oli hea asukoht tsivilisatsiooni alustamiseks, sest järvest sai püüda kala, paadiga sai sõita järve kallastele jahti püüdma ning vaenlase võimetus ilma paadita üle järve saada tegi saarest väga mugava elupaiga. Tänapäeval on sinna ajaloolisse paika üles seatud puhkekeskus, mida enamik virulasi on külastanud tänus seal korraldatavatele üritustele või lihtsalt soovile veeta aega ilusas looduslähedases paigas.

# data[].attributes.location_name
Kassaku, Viru-Kabala, 46714 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Kassaku, Viru-Kabala, 46714 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Kassaku, Viru-Kabala, 46714 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Viru-Kabala ja Kassaku täpsemalt on olnud suur osa minu lapsepõlvest. Ma olen seal veetnud terveid suvesid ja teisi koolivaheaegasid. See oli keskne koht kus mina, tädipojad ja onutütred kokku saime. Koos tegime mudakooke ja ujusime siloaugus, alustasime mitme onni ehitust millest ükski khjuks valmis ei saanud. Seal on peetud suuri jaanipäevasid ja sünnipäevasid, kus said kokku kaugemad sugulased ja ka tädide sõbrad. Viimase paari aasta jooksul pole ma seal väga palju aega veetnud, aga sünnipäevadeks ja grillipidudeks on ikka tore tagasi minna. Varasemalt seostasin ma seda kohta vaid oma sugulastega, aga nüüd on suureks osaks sellest saanud ka vanaema koer Tiit ja viis kassi.

# data[].attributes.body
Saartneem on saar Käsmu poolsaarest 200 meetrit põhjapoole. Sellel saarel, mida mina tundsin kui Kuradisaart, ei käida tavaliselt mitte paadiga, vaid hoopis jala. Jala saarele pääasemiseks peab valima õige aja, et vesi oleks võimalikult madal. Olen paar korda selle vee ületamise pere koos ära teinud. Kuigi vahemaa on lühike ei ole teekond lihtne. Libedate kivide peal peab olema väga ettevaatlik, sest kukkudes pead külastama saart märjana. Pean ausalt ütlema, et saar ise just mulle väga eriline ei olnud, kui teekond sinna on olnud see, mis selle saarega seoses mulle alati pähe tuleb. Saart on näha tihti ka niisama rannas olles, mis sobib väga hästi merepilti. Saart külastades peab meeles pidama, et 1. aprill kuni 15. juuli ei tohi saart külastada lindude tõttu, kes seal pesitsevad.

# data[].attributes.body
Legendi järgi, pani esimese õnnekivi Käsmu poolsaarele Rootsi kuningas, peale merehukust pääsemist. Kivile kraapis ta enda nime ja kõik kes lisavad enda nimega kivi sinna juurde pidavat leidma õnne enda elus. Nii asetasid Käsmu meremehed peale edukat merelkäiku kuhja enda kivi. Algne kivihunnik asus Palganeemel, kuid uus kivihunnik asub küla piirile, rannale viiva tee äärde. Sama moodi, nagu asetasid kive õnnekivi kuhja meremehed teevad seda Käsmu külastajad ja olen ka mina mitu korda teinud. Alati on põnev võistelda, kes suudab enda kivi visata nii, et jääks võimalikult kivikuhja tippu. Minu jaoks on see kujunenud üheks Käsmu sümboliks. Käsmus olen veetnud suurema osa enda suved ja olen alati nautinud koha vaikust ja rahulikust, mida linnas alati kogeda ei saa.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnuses on käinud tõenäoliselt kõik virulased, aga meist mõnele on andnud linnus palju rohkem kui lihtsalt külastuskogemuse. Nimelt on meil vedanud ja oleme leidnud linnusest endale väga põneva ja mitmekülgse suvetöö palgasõduri/giidi ametikohal.

Mäletan, kui aastas 2014 kuulsin esimest korda sellise ameti olemasolust, soovisin kohe tööle minna, aga takistuseks sai mu vanud, sest olin ikkagi alles üheksane. Saades 16 tuli lapsepõlve unistus täita ja tööle kandideerida.

Olen linnusest saanud uusi sõpru ja teadmisi ning võimalusi end proovile panna. Nii lõbusat ja värvikat tööd saab olema raske tulevikus leida.

# data[].attributes.location_name
Rutja lennuväli, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rutja lennuväli, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rutja lennuväli, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tegemist on alaga, mis kuulub Kaitseliidule ning just tänu Kaitseliidu allorganisatsioonile Noored Kotkad olen sinna viimastel aastatel väga mitmeid kordi sattunud. Seal on toimunud mitmeid erinevaid laagreid ning väljaõppeid. Olen õppinud nii meditsiini kui ka taktikalist liikumist. Peale osalemise olen seal ka korraldanud laagreid. Pidin end proovile panema lausa 50 inimese korraga õpetamisega. Juhendasin nimelt riigikaitselaagris varjualuse ehitamist.

Tänu sealsetele tegevustele olen õppinud ennast paremini tundma ja mõistma, milleks olen tegelikkuses võimeline ja milleks mitte. Olen väga tänulik nendele kogemustele.

Pilt:
http://wikimapia.org/6595176/et/Rutja-lennuv%C3%A4li

# data[].attributes.location_name
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viitna on läbi aastate koht, kus ujumas käia. Harva olen isiklikult seal pikemalt kui matkamas ja ujumas käik, kuid siiski on ka see koht hea mälestus Lääne-Virumaast. Mõne aasta eest hakkas mu vend treenima täispikaks Ironmaniks, mäletan hästi kuidas me koos temaga sinna ratastega sõitsime. Mina jäin kui pidevalt suure vahemaaga maha, kuid siiski. Mu õde ja vend on mõlemad teinud Viitna järve ümber triatlone, ning tänaseks on see sama pisik ka minusse pääsenud ning plaanin hakata seal ujumist treenima hakata. Kuid nüüd minna natukene kaugemasse ajalukku, mäetan hästi kuidas ma mitmeid kordi jooksin parmude eest vette peitu. Neid kordi oli võrdlemisi palju.
Pilt:
https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/1289

# data[].attributes.location_name
RMK Eesjärve telkimisala, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Neeruti on mulle väga südamelähedane paik, sest sealt sai alguse minu teekond kodutütrena. Seal toimus meie rühma esimene välilaager. Mäletan, kuidas me tüdrukutega nägime hullu vaeva, et telk püsti saada ja öösel seal külg-külje kõrval magasime, sest meid oli seitse ja telk oli mõeldud neljale. Too laager äratas minu suure armastuse metsa ja kodutütarde tegevuse vastu. Soovist seda indu jagada, olen ma viinud ka mitmeid sõpru Neerutisse telkima, et ka nemad saaksid näha sealset kaunist loodust ja nautida öist metsa meeleolu. Neeruti asendamatu, sest kusagil mujal ei saa grillida koos siilidega, külastada Kalevipoega ning supelda soojal suveööl.

# data[].attributes.body
Olen üsna kindel, et Võsu rannas on käinud paljud Lääne-Virumaa elanikud. Nad on nautinud seal suvepäevi või käinud kasvõi korrakski ujumas. Mu perel on pikka aega olnud Võsul maakodu. Kaua seisis ta tühjalt ning seal käidi ainult hetkedeks. Hiljuti otsustasid mu vanemad teha see kohake korda, ehitada uus suvila, ning kui selleks aeg tuleb, veeta seal oma vanaduspõlve. Tänu oma vanematele olen hakanud minagi seda mõnusat alevikku nautima ja armastama. Seal on  kõik, mida suveks vaja. Mäletan hästi, kuidas pärast viimast põhikooli eksamit kutsus mu sugulane mind Võsule lihtsalt selleks, et korraks aeg maha võtta. Ka tema on üks põhjuseid, miks mulle on see koht nii väga meeldima hakanud. Lapsepõlvest meenuvad veel mõned asjad: kõndimine märgade jalgadega mööda valusaid kive, eksisteeris 7 Taevas, väikese poisina seal koos oma sugulasega hüppamine ja tantsimine. Mulle on see koht alati meeldinud ja jääb mulle väga lähedaseks.
Pilt:
https://www.google.com/url?sa=i&url=https%3A%2F%2Fwww.booking.com%2Fcity%2Fee%2Fvosu.et.html&psig=AOvVaw3bjs1TU-j0m98LM02JiYCM&ust=1679505145117000&source=images&cd=vfe&ved=0CBAQjRxqFwoTCJDg_vXr7f0CFQAAAAAdAAAAABAD

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere tammikuga on seotud mitmed mälestused ja juhtumid lapsepõlvest. Elades tammiku lähistel, oli see paik minule ning õdedele ja vendadele peamine mängumaa. Tammik oli paik, kus kõik meie pere lapsed õppisid suvel rattaga sõitma ning talvel suusatama. See oli paik, kus oli ruumi ja vabadust mängida kõiksugu mänge, mida kõik lapsed teavad. Tammikus kujunesid välja kindlad puud, mis on matsus või ukakas kodudeks ning ei leidu enam ühtegi rada, mida me poleks igat võimalikku pidi läbi kõndinud.

Ka nüüd natuke vanemana pole ma tammikus käimist maha jätnud. See on hea ja rahulik paik, kus mõtteid mõlgutada ja puhata.

# data[].attributes.location_name
Rakvere pumptrack, Uus, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere pumptrack, Uus, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere pumptrack, Uus, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Praeguseks on nende kahe künka/mäe peal rattasõiduks mõeldud pumptrack, kuid mis mind kõnetab oli see, mis need olid kunagi. Rakveret meenutades on see kindlasti üks kohti, mis mulle koheselt meenub. Need jutustavad oma loo. Meenutades lapsepõlve, tuleb meelde kõik need kelgutamised sõpradega. Kõik need korrad kui üritasime teineteist üle trumbata kas siis kauguse, ,,drifti,, või lennuga mis tegime. Samuti ka see, et kes julges vastavatest nõlvadest alla sõita. See koht oli ka eriline suvel kui üritasime sõita rattaga tippu ilma, et jalgu maha paneks ja siis pärast alla ilma, et pidurit vajutaks. Mida kaugemale läheb see aeg ja mida rohkem kasvame me sõpradega üksteisest lahku, seda enam hakkavad need mäed mulle erilist tähendust andma.
Pilt: https://www.google.com/maps/place/Rakvere+pumptrack/@59.3510254,26.3721292,3a,75y,350.48h,100.93t/data=!3m6!1e1!3m4!1sRipii29shUyx6qKEIbu7ww!2e0!7i13312!8i6656!4m6!3m5!1s0x469375757c2c3079:0x8fbabbdb6dbfcc40!8m2!3d59.3515421!4d26.3715538!16s%2Fg%2F11tcc925v5