# data[].attributes.headline
Ядерна енергетика 9-Д Берцун Марія

# data[].attributes.subject
Ядерна енергетика 9-Д Берцун Марія

# data[].attributes.headline
Атомна енергетика Синиця Олексій 9-Д

# data[].attributes.subject
Атомна енергетика Синиця Олексій 9-Д

# data[].attributes.attachment_link.title
Атомна енергетика Синиця.pptx

# data[].attributes.headline
Науменко Микита 7-А 

# data[].attributes.subject
Науменко Микита 7-А 

# data[].attributes.body
Я вважаю що радіоактивне
опромінення клітин живих організмів змінює їхню здатність відновлюватися, що може призвести до загибелі, пошкодження або неправильного відновлення. Воно також може спричинити мутації у ДНК, які, якщо не відновляться, врешті призводять до розвитку пухлин

# data[].attributes.headline
Кицюк Дмитро 7-А Аварія на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
Кицюк Дмитро 7-А Аварія на ЧАЕС

# data[].attributes.body
Чорно́бильська катастро́фа  — техногенна екологічно-гуманітарна катастрофа, спричинена двома тепловими вибухами і подальшим руйнуванням четвертого енергоблока Чорнобильської атомної електростанції, розташованої на території України (колишньої УРСР), в ніч на 26 квітня 1986 року.

Руйнування мало вибуховий характер, реактор було частково зруйновано і в довкілля викинуто велику кількість радіоактивних речовин. Відбувся викид потужністю 300 Хіросім[1]. На думку багатьох, ця подія та офіційна реакція на неї, що була продемонстрована Москвою, стала однією з причин розпаду СРСР.

Ця надзвичайна подія, яку називають найстрашнішим цивільним ядерним інцидентом у світі[2], є однією з двох аварій атомної енергетики, оцінених як 7 (найбільший ступінь тяжкості) за Міжнародною шкалою ядерних подій, іншою є ядерна катастрофа на Фукусімі в Японії 2011 року.

Катастрофа вважається найбільшою за всю історію ядерної енергетики[1][3][4][5], як за кількістю загиблих і потерпілих від її наслідків людей, так і за економічним збитком. Початкове реагування на надзвичайну ситуацію разом із подальшою дезактивацією навколишнього середовища, залучило понад 500 000 осіб і коштувало 18 мільярдів радянських карбованців — приблизно 68 мільярдів доларів США 2019 року (за курсом колишнього Держбанку СРСР), або приблизно 12 мільярдів доларів (за курсом Форекс)[6], з поправкою на інфляцію.[7]

Захисний бетонний саркофаг Чорнобильської АЕС було споруджено до грудня 1986 року. Він зменшив поширення радіоактивного забруднення від уламків і захистив їх від атмосферних впливів. Укриття також забезпечувало радіологічний захист для робітників непошкоджених реакторів на майданчику, які були перезапущені наприкінці 1986 і 1987 років. Однак ця захисна споруда мала прослужити лише 30 років і вимагала значного посилення на початку 2000-х років. 2017 року, «Укриття» суттєво доповнили новою безпечною оболонкою Чорнобильської АЕС, яка була зведена навколо першого саркофагу. Цей більший непроникний корпус призначений для видалення як задавнілого саркофага, так і уламків реактора, утримуючи всередині радіоактивні матеріали. Очищення передбачається завершити до 2065 року.[8]

Радіоактивна хмара від аварії пройшла над європейською частиною СРСР, більшою частиною Європи, східною частиною США. Приблизно 60 % радіоактивних речовин осіло на території Білорусі. Близько 300 000 осіб евакуйовано із зон забруднення.

Чорнобильська аварія стала подією великого суспільно-політичного значення для колишнього СРСР і світу. Це наклало деякий відбиток на хід розслідування її причин. Підхід до тлумачення фактів і обставин аварії, змінювався з часом і повністю єдиної думки не існує досі.

Спершу, тодішнє керівництво УРСР та СРСР намагалося приховати розміри трагедії, але після повідомлень зі Швеції, де на АЕС Форсмарк було знайдено радіоактивні частинки, принесені з західної частини СРСР, та оцінки обсягів зараження, розпочалася евакуація близько 130 000 мешканців Київської області із забруднених районів. Радіоактивного ураження зазнали близько 600 000 осіб, насамперед ліквідатори катастрофи. Навколо ЧАЕС створено 30-кілометрову зону відчуження[9].

# data[].attributes.attachment_link.title
Четвертий_реактор_ЧАЕС_1986

# data[].attributes.headline
Презентація проєкту "Чорнобиль немає минулого часу" 11-А клас

# data[].attributes.subject
Презентація проєкту "Чорнобиль немає минулого часу" 11-А клас

# data[].attributes.body
26 квітня учні 11-А класу під керівництвом учителя фізики Черепанової Людмили Олександрівни презентували проєкт "Чорнобиль немає минулого часу".  Розглянуто причини трагедії на ЧАЕС, проаналізовано правильність прийнятих  рішень щодо її ліквідації, оцінено наслідки впливу радіоактивного випромінювання на здоров'я ліквідаторів та вказано на можливість повторення трагедії на Запорізькій АЕС  через військову агресію Росії

# data[].attributes.headline
Моделюємо! 9-Д

# data[].attributes.subject
Моделюємо! 9-Д

# data[].attributes.headline
Моделюємо реакцію розпаду урану - 236. 9-А

# data[].attributes.subject
Моделюємо реакцію розпаду урану - 236. 9-А

# data[].attributes.headline
Досліджуємо причини аварії на ЧАЕС. 9-Д

# data[].attributes.subject
Досліджуємо причини аварії на ЧАЕС. 9-Д

# data[].attributes.attachment_link.title
Ядерна енергетика за чи проти

# data[].attributes.headline
Назар Танасійчук 6-Є РАДІОАКТИВНІ ВІДХОДИ В УКРАЇНІ: ПИТАННЯ УТИЛІЗАЦІЇ РАВ

# data[].attributes.subject
Назар Танасійчук 6-Є РАДІОАКТИВНІ ВІДХОДИ В УКРАЇНІ: ПИТАННЯ УТИЛІЗАЦІЇ РАВ

# data[].attributes.body
Найбільш актуальне питання після Чорнобильської катастрофи - утилізація радіоактивних відходів різних типів. Україна разом з міжнародними командами вчиться використовувати і народжувати нові технології, як саме правильно зберігати ядерні відходи.
За технічного співробітництва з МАГАТЕ, в липні 2019 р. почав роботу завод переробки рідких радіоактивних відходів (РАВ). Зауважмо, при виробництві на АЕС кожного мільярда кВт-год електроенергії - всього щороку виробляють 90 млрд  кВт-год - створюється 27 м³ твердих і 35 м³ рідких РАВ, які надто довго зберігаються на пристанційних сховищах АЕС. Україна посідає четверте місце у світі за обсягами РАВ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Утилізація РАВ в Україні

# data[].attributes.headline
 Власні судження "Ядерна енергетика: за і проти".                    Мисник Анна, 9-А                                   

# data[].attributes.subject
 Власні судження "Ядерна енергетика: за і проти".                    Мисник Анна, 9-А                                   

# data[].attributes.body
Ядерна енергетика - галузь енергетики, яка виробляє тепло- та електроенергію завдяки перетворенню ядерної (атомної) енергії.
Ядерна енергетика має велику кількість як переваг, так і недоліків. Серед переваг атомної енергетики можна виділити наступні:
1) Ядерні реактори випускають порівняно малу кількість викидів в атмосферу, тобто є відносно чистою у своєму виробничому процесі;
2) Атомну енергію можна вважати відновлювальною (невичерпною), оскільки запаси Урану здатні виробляти енергію в об'ємах сьогодення ще протягом тисячоліть;
3) Атомні електростанції, на відміну від вітрових, сонячних та гідравлічних, незалежні від природних умов і здатні працювати на повну потужність протягом майже всього року, за винятком відключень технічного обслуговування та планових заправок;
4) Окрім цього, АЕС потребують менше місця, а виробництво електроенергії на них дешевше, порівняно з іншими, завдяки високій потужності.
Недоліки ядерної енергетики:
1) Відходи АЕС довго розкладаються і є дуже небезпечними для життя та здоров'я людини, оскільки можуть спричинювати різноманітні хвороби, у тому числі й такі, що мають летальні наслідки;
2) У своїй діяльності атомна енергетика спирається лише на Уран, що, відповідно, спричинює особливу залежність від його наявності . Це може призвести до дифіциту, а як наслідок - до вищих витрат;
3) Для спорудження  нових атомних електростанцій необхідні великі фінансові витрати, що є ще одним суттєвим мінусом;
4) Найбільшим недоліком атомної енергетики можна справедливо вважати катострофічні наслідки аварій на АЕС. Яскравими доказами цього є Чорнобильська трагедія й аварія на Фокусімі-1, що призвели до смертей тисяч людей.
На мою думку, в сучасних умовах людство не може відмовитися від використання ядерної енергетики, оскільки вона має достатню кількість необхідних переваг. Однак недбале снавлення щодо безпекових норм на АЕС може мати трагічні наслідки, тому просто варто бути більш обережними та відповідальними.

# data[].attributes.headline
Мисник Іван 9-А                         ВЛАСНІ СУДЖЕННЯ  "ЯДЕРНА ЕНЕРГЕТИКА: ЗА ЧИ ПРОТИ       

# data[].attributes.subject
Мисник Іван 9-А                         ВЛАСНІ СУДЖЕННЯ  "ЯДЕРНА ЕНЕРГЕТИКА: ЗА ЧИ ПРОТИ       

# data[].attributes.body
Для того, щоб визначитись, чи я "За" ядерну енергетику, чи "Проти", необхідно розглянути її основні переваги та недоліки.

Перевагами ядерної енергетики є велика теплотворна здатність ядерного палива (у 2 млн разів більша, ніж нафти, і в 3 млн разів більша, ніж вугілля), кращі економічні показники, менше забруднення довкілля. До того ж відпадає потреба використовувати кисень, якого на енергетичні потреби спалюється в 5 раз більше, ніж його споживають усі живі істоти. Крім того, запаси ядерного пального (якщо їх повністю використати) приблизно в 20 разів перевищують запаси органічного палива всіх видів. Витрати на перевезення ядерного палива на відміну від традиційного вугілля або мазуту, незначні.
Недоліки  ядерної енергетики пов'язані з проблемами утилізації відходів (впродовж роботи ядерного реактора в ньому накопичується велика кількість радіоактивних ізотопів із значним періодом напіврозпаду, які продовжуватимуть випромінювати ще тисячі років), аваріями, що призводять до екологічних і техногенних катастроф, а також з можливістю використовувати як зброю масового ураження. Крім того, ядерна енергетика належить до невідновлюваних джерел енергії — вона використовує ядерне пальне, в основному уран, запаси якого не безмежні.
Зважаючи на зазначене вище, я, певно, більше схиляюсь до того, що переваги ядерної енергетики більш значущі за її недоліки. Людству не обійтись без використання даного джерела енергії, але варто пам'ятати про всі небезпеки і відноситись до цього дуже відповідально.

# data[].attributes.headline
Дія радіації на живі організми Рябцева Дар'я                                     9-Г

# data[].attributes.subject
Дія радіації на живі організми Рябцева Дар'я                                     9-Г

# data[].attributes.body
Вважається, що радіація в будь-яких дозах дуже небезпечна. Її вплив на живий організм може носити, як і позитивний характер: використання в медицині, так і негативний: Променева хвороба. Цікаві результати отримали вчені, досліджуючи вплив радіації на рослини і тварин. Результати експериментального опромінення показують, що найбільш чутливі до дії радіації ссавці, за ними йдуть птахи, риби, плазуни і комахи. Чутливість рослин до Випромінювання варіюється в широких межах, частково збігаючись з показниками для тварин. Менш чутливі до високих доз радіації мохи, лишайники, водорості і мікроорганізми, зокрема бактерії і віруси. Вплив раді на людину називають опроміненням. Основу цього впливу становить передача енергії радіації клітин організму. Опромінення може викликати порушення обміну речовин, інфекційні ускладнення, лейкоз та злоякісні пухлини, променева безпліддя, променеву катаракту, променевої опік, променеву хворобу.
Радіоактивні різні речовини по-різному проникають в організм людини. Це залежить від хімічних властивостей радіоактивного елемента. Радіоактивні ізотопи можуть проникати в організм разом з їжею або водою. Через органи травлення вони поширюються по всьому організму. Радіоактивні частинки з повітря під час дихання можуть потрапити в легені. Але вони опромінюють не тільки легені, а також розповсюджуються по організму.
До людського організму радіоактивні речовини потрапляють при диханні, заковтуванні, а також через пошкоджений шкіряний порив. Внутрішнє опромінення набагато небезпечніше, ніж зовнішнє, у в цьому випадку збільшується період впливу радіоактивної речовини, зростає доза опромінення , виникає сприятлива можливість вибіркового розподілу іонізуючих речовин у тих органах, в яких вони найбільш схильні накопичуватись, виключається можливість застосування засобів захисту .
Вплив іонізуючих випромінювань на організм людини: При першій стадії хронічної променевої хвороби спостерігається:- порушення сну;- погіршення апетиту; з'являється головний біль, слабкість тощо. При другій стадії ці симптоми загострюються ще більше: порушується обмін речовин;- з'являються порушення в роботі серцево-судинної системи;- органів травлення. На третій стадії вище названі порушення різко загострюються: порушується робота кровотворних органів, що призводить до недокрів'я, лейкемії; відбуваються крововиливи в серцево-судинній системі;- уражаються статеві органи, а також виникають зміни в генетичному апараті. живого організму, якщо радіоактивне опромінення діє на статеві органи й органи зародкових шляхів;- спадкові зміни зумовлюють нежиттєздатність зародка як у першому, так і в наступних поколіннях.

# data[].attributes.headline
Цукарєва Яна 9-Д

# data[].attributes.subject
Цукарєва Яна 9-Д

# data[].attributes.body
https://www.canva.com/design/DAFhNTVhy-0/44kXamShUq8FwsUV8atjsg/view?utm_content=DAFhNTVhy-0&utm_campaign=designshare&utm_medium=link&utm_source=publishsharelink

# data[].attributes.attachment_link.title
ядерна енергетика

# data[].attributes.headline
Святослав Якорєв 9-Д Ядерна енергетика    За чи проти

# data[].attributes.subject
Святослав Якорєв 9-Д Ядерна енергетика    За чи проти

# data[].attributes.body
Ядерна енергетика -  галузь енергетики, що використовує ядерну енергію для електрифікації і теплофікації; галузь науки і техніки, що розробляє методи і засоби перетворення ядерної енергії в електричну і теплову.Це тема, що має багато різних поглядів. Деякі люди підтримують розвиток ядерної енергетики, тоді як інші проти неї.

В ядерної енергетики є такі плюси.

Ефективність: Ядерні електростанції забезпечують значну кількість електроенергії при відносно невеликому обсязі використання палива.

Низькі викиди: Ядерна енергетика не викидає в атмосферу вуглець, що допомагає зменшити вплив на зміну клімату.

Надійність: Ядерні електростанції мають високу надійність та міцність, тому їх використовують для забезпечення стабільної роботи мережі.

Відносна безпека: Якщо правильно використовувати та підтримувати ядерні електростанції, вони можуть бути відносно безпечними.

А недоліки ядерної енергетики:

Ризики аварій: Ядерні аварії можуть мати дуже серйозні наслідки на людей та навколишнє середовище, включаючи викид радіоактивних речовин.

Надмірні витрати: Витрати на будівництво та експлуатацію ядерних електростанцій можуть бути дуже великими.

Відходи: Ядерна енергетика залишає радіоактивні відходи, які можуть бути небезпечними для навколишнього середовища та людського здоров'я.

Ризики використання в зброї: Ядерна технологія може бути використана для створення ядерної зброї, що є однією з найнебезпечніших типів бомб. Які були причиною катастроф з великою кількістю жертв.
Зі всіма цими недоліками ядерна енергетика стало важливою частиною суспільства, якщо обережно  доглядати за АЕС і не використовувати як ядерну зброю то людство зможе корисно використати ядерну енергетику. Я За ядерну енергетику

# data[].attributes.headline
Проти ядерну енергетику 

# data[].attributes.subject
Проти ядерну енергетику 

# data[].attributes.body
В Україні атомні електростанції займають провідне місце, виробляючи близько 45% електроенергії. Проте їхня експлуатація пов'язана з низкою екологічних проблем. До них можна віднести: утилізацію радіоактивних відходів; великі об'єми теплових забруднень; виробництво та розповсюдження ядерної зброї.

Я важаю що атомних станцій  Викиди шкідливих речовин при експлуатації АС. Переміщення радіоактивності в навколишнім середовищі. Вплив радіоактивних викидів на організм людини. Обмеження небезпечних впливів АС на екосистеми. Знищення небезпечних відходів. Про нормування рівня забруднення навколишнього середовища
Довгий Нікіта
9-Д

# data[].attributes.attachment_link.title
Анімаційний ролик «Як працює АЕС»

# data[].attributes.headline
Ядерна енергетика за і проти

# data[].attributes.subject
Ядерна енергетика за і проти

# data[].attributes.body
Я вважаю, що ядерна енергетика це надзвичайно шкідлива тема, якої повинен остерігатись кожний з нас.
Ядерна енергетика - галузь енергетики, яка виробляє тепло та електроенергію шляхом розщеплення атомів.
При впливі радіації на людину, в неї руйнується ДНК - (дезоксирибо нуклеїнова кислота). Погіршується самопочуття, послаблюється імунітет. Припиняється відновлення здоров'я.
Також шкідливим ядерна енергетика у природному середовищі: забруднення повітря, викиди у водне середовище.
Але по при це все, ядерна енергетика надзвичайно допомагає усім людям з енергетикою. Майже вся планета використовує цю галузь, як головну, задля вироблення електроенергії.
Також через ядерну електростанцію сталась катастрофа в Чорнобилі, що на Україні.

-Кругляк Данило 9Д
Поставте 8 балів будь ласочка 🥺🙏

# data[].attributes.headline
Ядерний реактор — майбутня силова установка для космічних кораблів та баз на Місяці

# data[].attributes.subject
Ядерний реактор — майбутня силова установка для космічних кораблів та баз на Місяці

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Катерина Даньшина

# data[].attributes.attachment_link.title
Rolls-Royce показала компактний ядерний реактор — майбутню силову установку для космічних кораблів та баз на Місяці - ITC.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Силова установка Rolls-Royce використовуватиме захищені часточки урану і природну реа

# data[].attributes.headline
Чорнобильська трагедія

# data[].attributes.subject
Чорнобильська трагедія

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний сайт каналу 1+1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26 квітня 1986 сталась одна ж найжахливіших катастроф в історії людства.

Чорнобильська катастрофа - техногенна екологічно-гуманітарна катастрофа, яка була спричинена двома тепловими вибухами та подальшим руйнуванням четвертого енергоблока Чорнобильської атомної електростанції, розташованої на території України. Катастрофа вважається найбільшою за всю історію ядерної енергетики, як за кількістю загиблих і потерпілих від її наслідків людей, так і за економічним збитком.

ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Ведучий "Сніданку з 1+1" Костянтин Грубич показав, на що перетворили Чорнобильську зону російські окупанти

Що варто пам'ятати про Чорнобильську трагедію

1. В результаті аварії на ЧАЕС було викинуто в 100 разів більше радіації, ніж від атомних бомб, скинутих на Хіросіму і Нагасакі в 1945-у році.

2. Чорнобильській катастрофі присвоїли 7 балів з 7 можливих за міжнародною шкалою ядерних подій (INES). Це зробило її найбільшою техногенною катастрофою тих часів. 7 балів також присвоїли аварії на АЕС Фукусіма-1, Японія, у 2011 році, де в результаті землетрусу теж сталася катастрофа.

3. 800 тисяч людей ризикували своїм життям та здоров'ям, аби запобігти наслідкам аварії та стабілізувати ситуацію. 25 тисяч з них померли, а понад 70 тисяч стали інвалідами. 20% з цих смертей були самогубствами. За даними Американської Комісії Ядерного Регулювання 28 робочих ЧАЕС померли протягом 4-х місяців після аварії. Грінпіс стверджує що аварія на ЧАЕС стала причиною смерті від раку близько 90 тисяч осіб по всьому світу.

4. Ядерні дощі пройшли так далеко, що дійшли навіть до Ірландії.
Фото: Freepik
5. Понад 5 мільйонів людей живуть в районах, які вважаються "забрудненими" радіоактивними речовинами після аварії.

ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Річниця аварії на ЧАЕС: як працювала ЧАЕС в окупації та як живе зона відчуження зараз

6. Витік радіації пофарбував ліс, що знаходиться неподалік, в яскраво рудий колір. З того часу йому дали назву "Рудий ліс". Саме у цьому лісі "окопувались" російські солдати на початку повномасштабного вторгнення росії в Україну у лютому 2022 року.

7. Близько 97% радіоактивних речовин залишилися в напівзруйнованому саркофазі ЧАЕС.

8. Офіційні джерела стверджують, що потрібно буде до 100 років, перш ніж станція буде повністю списана.

9. 200 тонн радіоактивних матеріалів досі перебуває в реакторі Чорнобильської АЕС.

Як найбільша техногенна катастрофа на ЧАЕС могла повторитись через дії російських окупантів, дивіться:

# data[].attributes.attachment_link.title
Річниця аварії на ЧАЕС: про що варто пам'ятати - 1+1

# data[].attributes.attachment_link.description
26 квітня 1986 сталась одна ж найжахливіших катастроф в історії людства. Чорнобильська катастрофа - техногенна екологічно-гуманітарна катастрофа, яка була спричинена двома тепловими вибухами та подальшим руйнуванням четвертого енергоблока Чорнобильської атомної електростанції, розташованої на території України. Катастрофа вважається найбільшою за всю історію ядерної енергетики, як за кількістю загиблих і потерпілих від її наслідків людей, так і за економічним збитком.

# data[].attributes.headline
Відкриття радіоактивності Беккерелем

# data[].attributes.subject
Відкриття радіоактивності Беккерелем

# data[].attributes.attachment_link.title
Відкриття радіоактивності

# data[].attributes.headline
Марія Склодовська-Кюрі

# data[].attributes.subject
Марія Склодовська-Кюрі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
7 листопада 2017 року виповнилося 150 років від дня народження Марії Склодовської-Кюрі - видатного фізика, хіміка, двічі лауреата Нобелівської премії. За цими досягненнями - десятиліття наполегливої, невтомної, аскетичної праці, величезна духовна сила найвидатнішої жінки в історії світової науки.
Марія народилася 7 листопада 1867 року в Варшаві і була п'ятою дитиною у сім'ї польських інтелігентів Склодовських. Сім'я була дуже дружною, всі її члени прагнули до знань, кожен був готовий пожертвувати комусь іншому, у всіх було дуже розвинене почуття обов'язку. Зовсім юною Марія блискуче навчалася у гімназії, працювала лаборантом у хімічній лабораторії свого двоюрідного брата і вже тоді стала виявляти великий інтерес до наукових досліджень. Великий російський хімік Дмитро Іванович Менделєєв, творець періодичної таблиці хімічних елементів (який був знайомий з батьком Марії), побачивши дівчинку за роботою в лабораторії, пророкував їй велике майбутнє, якщо вона продовжить свої заняття хімією. Проте на шляху до здійснення своєї мрії Марія зустріла одразу дві перешкоди − не тільки бідність сім'ї, але й заборону жінкам бути студентками Варшавського університету.

У 1883 році, закінчивши із золотою медаллю Варшавську гімназію, Марія Склодовська поїхала до Парижа, де в 1891 році вступила на факультет природознавчих наук університету Сорбонни. Вона відрізнялася надзвичайною старанністю та працьовитістю часто за рахунок сну й регулярного харчування. Закінчивши університет, одержала два дипломи - з фізики і математики. Ще у студентські роки Марія одержала замовлення на роботу з вивчення магнітних властивостей різних марок сталі. Спочатку цю роботу вона виконувала в лабораторії професора Ліппмана, а у 1894 році Марія Склодовська почала працювати з фізиком П'єром Кюрі, який був керівником лабораторії у Муніципальній школі промислової фізики і хімії. Саме тоді розпочався її шлях у науці й розкрився талант дослідника. Познайомившись на ґрунті захоплення фізикою, Марія і П'єр через рік одружилися. Працюючи в лабораторії чоловіка, вона вивчала явища магнетизму, над розробкою яких він тоді працював. У 1897 році Марія завершила роботу про магнітні властивості загартованих сталей. У цьому ж році у них народилася дочка Ірен. До цього часу Марія Склодовська-Кюрі вже отримала звання викладача і стала першою в історії університету Сорбонни жінкою-викладачем.
У 1896 році Анрі Беккерель зробив відкриття випромінювання урану, і Склодовська-Кюрі серйозно зацікавилася новою проблемою радіоактивності. Ідея вивчити відкриті Беккерелем промені і розгадати оточуючі їх загадки захопила Марію. Вона починає дослідження відходів смоляної уранової руди, до неї приєднується і П'єр, залишивши свої дослідження з магнетизму. Переробивши кілька тонн уранової руди й використовуючи як носії барій і вісмут, вони одержали два дуже радіоактивних осади: гідроксид бісмуту й барій сульфат. У першому осаді було виявлено раніше невідомий елемент.

У 1898 році, після того, як була доведена його хімічна індивідуальність, він був названий на честь батьківщини Марії Склодовської-Кюрі Полонієм. У барій сульфаті було знайдено другий новий хімічний елемент. За колосальну активність і величезну проникаючу здатність його променів новий елемент подружжя Кюрі назвало радієм від латинського слова radius - промінь.
Кюрі проводили свої дослідження в дуже несприятливих умовах - у вологому і холодному приміщенні. У той час не було відомо про шкідливий вплив на організм радіоактивного випромінення, тому робота проводилася без будь-якого захисту й у вчених розвинулося променеве ураження шкіри рук.
Марія і П'єр поклали початок промисловому видобутку радію. Запаси цього елемента, що вони одержали у роки спільної праці, склали базу для наукових досліджень цілого покоління вчених.
Дослідження Марії Склодовської-Кюрі мали велике значення і для медицини - збагатили новим лікувальним методом - радіотерапією.
У червні 1903 року Марія Склодовська-Кюрі блискуче захистила в Сорбонні докторську дисертацію на тему "Дослідження радіоактивних речовин".

У грудні 1903 року Марії і П'єру Кюрі та Анрі Беккерелю була присуджена Нобелівська премія з фізики за спільні дослідження явищ радіації. Того ж року Лондонське Королівське товариство нагородило подружжя Кюрі медаллю Деві.

Докторська дисертація Марії Склодовської-Кюрі вийшла друком у Росії в 1904 році окремим виданням. Тоді ж були видані її монографії в російському перекладі "Радий и радиоактивные вещества" (1904 р.) та "Радий и радиоактивность" (1903 р.), низка інших праць вийшла друком у журналі Російського фізико-хімічного товариства (1900 - 1909) рр. У 1912 році в російському перекладі частково вийшла її капітальна праця "Радиоактивность" і тільки в 1947 році монографія Марії Склодовської-Кюрі була видана російською мовою в повному обсязі. У монографії вона докладно описує біологічну дію випромінення; наводить також деякі дані про використання радіоактивних речовин у медицині; підкреслює необхідність захисту персоналу, що працює з джерелами йонізувального випромінення.
19 квітня 1906 року трагічно загинув П'єр Кюрі. Незважаючи на величезне горе, вона знайшла в собі сили продовжувати їх спільні дослідження. 13 травня 1906 року Марію Кюрі призначили професором факультету природознавства Сорбонни - вперше в історії французької вищої школи жінка отримала професорську кафедру.
У своїй лабораторії Марія створює відділ дозиметрії для контролю радіоактивності речовин і мінералів. Тоді ж учена виготовила перший міжнародний еталон радію, який нині зберігається в Бюро мір та вагів у Севрі, під Парижем (у скляній трубці вона власноруч запаяла 21 мг. чистого хлористого радію).
У 1910 році вона визначила разом з французьким хіміком А. Дебьерном - металевий радій, його атомну вагу та місце в періодичній таблиці Менделєєва.
У 1911 році Марія Кюрі "за відкриття Радію й Полонію, одержання Радію в металічному стані й здійснення експериментів, пов'язаних із Радієм" була удостоєна другої Нобелівської премії за визначні заслуги в розвитку хімії. Своїм талісманом вона обрала ампулу з радієм, яку незмінно носила на грудях. Марія Кюрі першою серед Нобелівських лауреатів отримала найвищу у світі наукову відзнаку двічі. І до цього часу залишається єдиним науковцем в історії, відзначеним Нобелівською премією у двох різних галузях природничих наук: фізики та хімії.
На честь Марії Склодовської-Кюрі одиницю радіоактивності названо - кюрі. Більшість препаратів радію, які існували в Росії до 1917 року, були сертифіковані за підписом Марії Склодовської-Кюрі.

У роки першої світової війни Марія Склодовська-Кюрі організовувала рентгенологічну допомогу пораненим. Вона створила 200 рентгенівських кабінетів на автомобілях і сама, як і її дочка Ірен Кюрі, працювала в них. Досвід військової рентгенології виклала у монографії "Радіологія і війна".
Після закінчення війни, з 1919 року, Марія Склодовська-Кюрі, незважаючи на погіршення стану здоров'я, активно працювала в Інституті радію. Під її керівництвом тут же працювали її дочка Ірен та зять Фредерік Жоліо-Кюрі, яким належить відкриття явища штучної радіоактивності.
Марія Склодовська-Кюрі була членом академій багатьох країн, а 1907 року обрана член-кореспондентом Петербурзької Академії наук. У 1911 році Варшавське наукове товариство обрало її своїм почесним членом. У 1914 р. Склодовська-Кюрі стала почесним членом Московського фізико-медичного товариства, в 1926 р. - почесним членом Академії наук СРСР.
Діяльність Марії Склодовської-Кюрі кілька разів пов'язувалася з Львівською політехнікою. У липні 1912 року вона відвідала Львівську політехнічну школу (тодішня назва Національного університету "Львівська політехніка"). Вчена Рада Політехніки того ж дня удостоїла її званням почесного доктора технічних наук. Її ім'я увічнено на дошці почесних докторів "honoris causa" Львівської політехніки. У листі, датованому 1922 роком, Склодовська-Кюрі повідомила про можливість сприяння через Лігу Націй надання фінансової допомоги Політехніці. Всесвітньо відомий фізик Мар'ян Смолуховський згадував про те, що вона допомагала в організації стажувань перспективних учених Львова у провідних європейських наукових установах.
У 1921 році Кюрі відвідала Сполучені Штати, щоб прийняти в дарунок один грам радію для продовження дослідів. Під час свого другого візиту до США у 1929 вона отримала пожертвування, на яке придбала ще грам радію для терапевтичного використання в одному з варшавських госпіталів.
Марія Кюрі опублікувала низку наукових робіт з радіоактивності. За 15 років було опубліковано 483 наукових праць, з яких перу Марії Склодовської-Кюрі належало 31 надруковане дослідження. Радій став об'єктом дослідження найвидатніших учених світу.

Відкриття полонію та радію, а також розробка методу отримання радіоактивного радію зіграли ключову роль у розвитку ядерної медицини, яка сьогодні є основою променевої терапії. Завдяки цьому в усьому світі виникли численні Інститути радію, відомі як інститути Кюрі. У Варшаві Інститут радію був відкритий за активної участі Марії Кюрі у 1932 році, почесним директором якого була велика вчена. Відомо, що перші рентгенапарати для лікування захворювань шкіри і пухлин та контактні методи радієвої терапії активно впроваджувала сама Склодовська-Кюрі.
Наприкінці 1933 року Марія Склодовська-Кюрі захворіла. Незважаючи на погіршення самопочуття вона продовжувала працювати. Весною 1934 року стан її здоров'я погіршився, був поставлений діагноз гострого злоякісного малокрів'я, пов'язаного з постійним променевим впливом. Хвороба прогресувала і 4 липня 1934 року Марії Склодовської-Кюрі не стало.
Марія Склодовська-Кюрі − високообдарований вчений і засновник науки про радіоактивність, яка і донині залишається унікальним взірцем в історії світової наукової думки, якій вона присвятила все своє життя.

У 2009 р. журнал "New Scientist" визнав Марію Склодовську-Кюрі найвидатнішою жінкою-науковцем усіх часів. У Польщі 2011 рік оголошено Роком Марії Склодовської-Кюрі. У 2017 році виповнюється 150 років від дня народження геніальної дослідниці Марії Склодовської-Кюрі. До цієї визначної дати у Польській медичній бібліотеці в Києві розгорнута широка книжкова експозиція, присвячена постаті Марії Склодовської-Кюрі в контексті сучасних наукових досягнень в Україні та Польщі. На виставці представлені наукові праці з фондів Національної наукової медичної бібліотеки України, що знайомлять з дослідженнями та відкриттями Марії Склодовської-Кюрі та ілюстрації дипломів Лауреата Нобелівської премії з фізики та хімії. Показані також авторські книги: монографія "Радиоактивность", 1960 р., "Пьер Кюри", 1926 р. і твори про славетну вчену, видані французькою, англійською, українською, російською мовами. Серед них: "Мария Кюри: биография", написана дочкою Євою Кюрі, 1977 р. Біографія вченої побудована на великій кількості документальних джерел, цитат із щоденників і листів Марії Склодовської-Кюрі. На виставці представлені також книги про життя і великі наукові відкриття родини Кюрі - дочки Ірени та зятя Фредеріка Жоліо-Кюрі. У 1935 році подружжя за відкриття штучної радіоактивності і синтез нових радіоактивних елементів були вшановані Нобелівською премією з хімії.

# data[].attributes.attachment_link.title
Творець науки про радіоактивність

# data[].attributes.attachment_link.description
7 листопада 2017 року виповнилося 150 років від дня народження Марії Склодовської-Кюрі - видатного фізика, хіміка, двічі лауреата Нобелівської премії. За цими досягненнями - десятиліття наполегливої, невтомної, аскетичної праці, величезна духовна сила найвидатнішої жінки в історії світової науки. Марія народилася 7 листопада 1867 року в Варшаві і була п'ятою дитиною у сім'ї польських інтелігентів Склодовських.

# data[].attributes.headline
Радіоактивні місця на Землі

# data[].attributes.subject
Радіоактивні місця на Землі

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
Продукти для виведення радіонуклідів з організму

# data[].attributes.subject
Продукти для виведення радіонуклідів з організму

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Делечук

# data[].attributes.attachment_link.title
Виведення радіонуклідів з організму

# data[].attributes.headline
Способи виведення радіонуклідів з організму

# data[].attributes.subject
Способи виведення радіонуклідів з організму

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Делечук

# data[].attributes.attachment_link.title
Як захистити організм від шкідливого впливу радіації?

# data[].attributes.headline
Джерела радіації в побуті

# data[].attributes.subject
Джерела радіації в побуті

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Делечук

# data[].attributes.attachment_link.title
Джерела радіації в побуті

# data[].attributes.headline
Користь рентгенівського випромінювання

# data[].attributes.subject
Користь рентгенівського випромінювання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Делечук

# data[].attributes.attachment_link.title
Користь рентгенівських променів

# data[].attributes.headline
Вплив  радіоактивного випромінювання на організм людини

# data[].attributes.subject
Вплив  радіоактивного випромінювання на організм людини

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Делечук

# data[].attributes.attachment_link.title
Вплив радіоактивного випромінювання на організм людини

# data[].attributes.headline
Вплив радіоактивного випромінювання  на організм людини

# data[].attributes.subject
Вплив радіоактивного випромінювання  на організм людини

# data[].attributes.headline
Вправа. Захист від шкідливого впливу радіації

# data[].attributes.subject
Вправа. Захист від шкідливого впливу радіації

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Делечук Людмила 

# data[].attributes.attachment_link.title
Захист від шкідливого впливу радіації

# data[].attributes.attachment_link.description
Класифікуйте продукти на 2 групи.

# data[].attributes.headline
ДІЮЧІ АЕС УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ДІЮЧІ АЕС УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
Джерело інформації : Діючі АЕС України https://www.uatom.org/zagalni-vidomosti

# data[].attributes.headline
Радіоактивне опромінення клітин живих організмів змінює їхню здатність відновлюватися що може призвести до загибелі пошкодження або неправильного відновлення.Воно також може спричинити мутації у ДНК які якщо не відновляться врешті призводять до розвитку пухлин.

# data[].attributes.subject
Радіоактивне опромінення клітин живих організмів змінює їхню здатність відновлюватися що може призвести до загибелі пошкодження або неправильного відновлення.Воно також може спричинити мутації у ДНК які якщо не відновляться врешті призводять до розвитку пухлин.