# data[].attributes.body
Opinkirjon ja Designmuseon tuottamat oppimateriaalit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muotoilupakki on koulujen työkalupakki yhteiskehittämiseen. Muotoilupakissa on inspiroivia tarinoita monialaisista oppimiskokonaisuuksista, joissa koulua on kehitetty paremmin toimivaksi yhdessä…

# data[].attributes.body
Arjen konkreettinen teko, joka edistää kestävän käsityön toteutumista opetuksessasi tai luokassasi.

a. Ensi viikolle uusi pieni juttu

b. Seuraavalle lukuvuodelle uusi laajempi ajatus

# data[].attributes.body
Tehtävän tavoitteena on pohtia, kehitellä ja ideoida yhdessä miten kiertotalouden elementtejä voidaan sisällyttää erilaisiin kestävän käsityön opetuskokonaisuuksiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 versio Kokonainen käsityö ja kiertotalous

# data[].attributes.headline
Durrani: Vaatteiden korjaaminen kiinnostaa jälleen - taitoja opitaan yhteisöllisesti

# data[].attributes.subject
Durrani: Vaatteiden korjaaminen kiinnostaa jälleen - taitoja opitaan yhteisöllisesti

# data[].attributes.body
Voiko uudelleen löydetty vaatteiden korjaamisen taito tarjota vastauksen maailmanlaajuiseen tekstiilijäteongelmaan?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuukauden väitös: Voiko uudelleen löydetty vaatteiden korjaamisen taito tarjota vastauksen maailmanlaajuiseen tekstiilijäteongelmaan?

Mitä tutkimuksesi käsittelee?

Tutkin vaatteiden korjaamisen käytäntöjä yhteisöllisissä, itseorganisoiduissa tapahtumissa. Yritän ymmärtää mikä on näiden korjaustapahtumien anti ja sosiaalisen vuorovaikutuksen merkitys sekä mitä voimme niissä oppia niin toisiltamme kuin vaatteistamme. Keskityn korjaajien materiaaleihin liittyvään oppimiseen, yhteisölliseen oppimiseen sekä ympäristön huomioivaan oppimiseen tekemällä kenttätutkimusta Suomessa, Uudessa-Seelannissa ja Iso-Britanniassa.

Tutkijana on mielenkiintoista nähdä, kuinka sinänsä yksinkertainen toiminto, kuten vaatteiden korjaaminen, voi tuoda ihmisiä yhteen ja sitouttaa heidät yhteiseen asiaan sekä kannustaa osallistumaan vastaaviin tapahtumiin jatkossakin.

"Isompi kuva" taustalla on, että vaatteiden korjaaminen ilmiönä kasvaa maailmanlaajuisesti: ympäri maailmaa on käynnissä yli tuhat 'korjauskahvilaa'. Sosiaalisesta korjaamisaktiviteetista on muodostunut todellinen vastavoima vallitsevalle pikamuodin valtavirralle, ja se on mielestäni kiinnostava ja ajankohtainen aihe tutkittavaksi.

Vaatteiden korjaaminen ilmiönä kasvaa maailmanlaajuisesti: ympäri maailmaa on käynnissä yli tuhat 'korjauskahvilaa'."

Marium Durrani

Mitkä ovat tärkeimmät havaintosi?

Ensinnäkin, vaatteiden korjaamisen koko merkitys muuttuu riippuen tekeekö sitä yksin kotona vai yhteisöllisessä tapahtumassa - eikä se ole vain naisten oikeus. Osallistujien kirjo on suuri: he edustavat eri sosio-ekonomisia taustoja, eri sukupuolia ja ikäryhmiä, ja korjaavat sekä erityisiä vaatteita että ihan päivittäisvaatteita. On kiehtovaa nähdä, kuinka yhteisöllisen korjaamisen seurauksena vaatteille syntyy uusia merkityksiä ja ikivanhaa käytäntöä luodaan uusiksi.

Toiseksi, korjaustapahtumiin osallistuminen auttaa ihmisiä paremmin ymmärtämään vaatteiden rakennetta, materiaalisia ominaisuuksia ja laatua sekä miten vaatteen käyttöaikaa voi pidentää. Lisäksi opitaan erilaisia korjausmenetelmiä. Sen lisäksi, että materiaalinen tietämys kohenee, myös itse korjaamisen arvostus lisääntyy - oppimalla esimerkiksi napin kiinnittäminen. Sen ohella paitsi vaatteista myös lähiympäristöstä huolehtiminen näyttää lisääntyvän.

Kaiken kaikkiaan tulokset osoittavat, että epävirallisella yhteisöllisellä oppimisella ja näillä korjaustapahtumilla on valtava potentiaali, joka voi auttaa löytämään paikallisia ratkaisuja maailmanlaajuiseen tekstiilijäteongelmaan.

Mitä tästä voi seurata?

On tärkeää ymmärtää, että olemme kaikki tässä yhdessä, joten jos haluamme muutosta, meidän jokaisen on otettava vastuuta. Voimme aloittaa tekemällä näitä asioita mikrotasolla, mikä auttaa saamaan aikaan muutoksen pitkällä tähtäimellä. Nykyinen nuori sukupolvi haluaa oppia lisää vaatteiden huollosta ja kunnossapidosta, ja korjaaminen on yksi tapa oppia. Siksi on tärkeää kehottaa päättäjiä tukemaan tätä toimintaa kaikkialla.

Suomessa vaatteiden korjaustapahtumat ovat pop-up-henkisiä, ja etenkin Helsingissä tapahtumia on järjestetty erilaisissa julkisissa tiloissa, joissa kustannuksia syntyy vain tilan vuokrakuluista. Rahoituksen puuttuminen on usein este korjaustapahtumien toteuttamiselle. Päättäjät voisivatkin tukea näitä epävirallisia tapahtumia ja auttaa luomaan kestäviä käytäntöjä, joiden avulla vaatteiden käyttöaikaa voidaan pidentää.

Kunnat ja eri rahoittajatahot voisivat tukea paikallisia yhteisöjä ja sosiaalisia yrityksiä, jotka näitä tapahtumia järjestävät, tarjoamalla toiminnalle pysyviä tiloja. Tämä toimii jo Uudessa-Seelannissa, ja voisi toimia myös Suomessa. Esimerkiksi kirjastot ovat hyvä, vakiintunut verkosto tavoittaa ihmisiä ja tarjota tiloja vaatteiden korjaustoiminnalle.

Näiden yhteisöjen ja ylipäätään vaatteiden käyttäjien vaikutusvallan lisääminen avaa myös mahdollisuuksia tutkia, millainen uusi rooli muotisuunnittelijoilla voi olla yhteisöllisen korjauksen yleistymiselle - sen lisäksi, että he ovat vaatteiden valmistajia. On tärkeää tukea vanhojen taitojen uudelleen oppimista ja siten auttaa ihmisiä korjaamaan vaatteitaan itse. Tämä tavoite on myös ekologisesti tärkeä. Kyse ei ole vain uudesta trendistä, vaan muutoksesta!
Kiinnostaako vaatteiden korjaaminen? Tule mukaan korjaustapahtumaan 23. tammikuuta 2020 klo 15-17 Harald Herlin -oppimiskeskuksessa, Otaniemessä (Tori-tila). Durranin väitöskirja "'Through the threaded needle: a multi-sited ethnography on the sociomateriality of garment mending practices'" tarkastettiin tiistaina 3.12.2019 Kuukauden väitös on juttusarja, joka esittelee ajankohtaisia Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun väitöstutkimuksia. Lue lisää: Freja Ståhlberg: "Hoivaympäristöjä pitäisi suunnitella nykyistä käyttäjälähtöisemmin"

# data[].attributes.attachment_link.title
Marium Durrani: Vaatteiden korjaaminen kiinnostaa jälleen - taitoja opitaan yhteisöllisesti | Aalto-yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuukauden väitös: Voiko uudelleen löydetty vaatteiden korjaamisen taito tarjota vastauksen maailmanlaajuiseen tekstiilijäteongelmaan? Tutkin vaatteiden korjaamisen käytäntöjä yhteisöllisissä, itseorganisoiduissa tapahtumissa. Yritän ymmärtää mikä on näiden korjaustapahtumien anti ja sosiaalisen vuorovaikutuksen merkitys sekä mitä voimme niissä oppia niin toisiltamme kuin vaatteistamme. Keskityn korjaajien materiaaleihin liittyvään oppimiseen, yhteisölliseen oppimiseen sekä ympäristön huomioivaan oppimiseen tekemällä kenttätutkimusta Suomessa, Uudessa-Seelannissa ja Iso-Britanniassa.

# data[].attributes.headline
Käsityöluokan jätteen lajittelu ja kierrätysmateriaalien  mahdollisuudet

# data[].attributes.subject
Käsityöluokan jätteen lajittelu ja kierrätysmateriaalien  mahdollisuudet

# data[].attributes.body
Viisiosaisessa luentosarjassa vastuullisuusvaikuttaja ja tekstiilihuollon ammattilainen Outi Pyy kertoo Sinulle, miten omilla valinnoillasi voit vaikuttaa tekstiilien pitkäikäisyyteen hoitamalla niitä oikein ja huolellisesti. Sarjan osat kannattaa katsoa järjestyksessä ja jokaiseen videoon liittyy myös muutama kysymys/tehtävä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä viisiosaisessa luentosarjassa vastuullisuusvaikuttaja ja tekstiilihuollon ammattilainen Outi Pyy kertoo Sinulle, miten omilla valinnoillasi voit vaikuttaa tekstiilien pitkäikäisyyteen hoitamalla niitä oikein ja huolellisesti. Sarjan osat kannattaa katsoa järjestyksessä ja jokaiseen videoon liittyy myös muutama kysymys/tehtävä.

Osa 1: Tekstiilien ympäristövaikutukset

Osa 2: Arkipyykin tyypit

Osa 3: Tahranpoisto ja saippuat

Osa 4: Ekologiset pesuaineet

Osa 5: Vaatehuoltovälineet

# data[].attributes.attachment_link.title
Käsityöohjeet ja -jutut: Ekologinen vaatehuolto -videosarja - Taitojärjestö

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä viisiosaisessa luentosarjassa vastuullisuusvaikuttaja ja tekstiilihuollon ammattilainen Outi Pyy kertoo Sinulle, miten omilla valinnoillasi voit vaikuttaa tekstiilien pitkäikäisyyteen hoitamalla niitä oikein ja huolellisesti. Sarjan osat kannattaa katsoa järjestyksessä ja jokaiseen videoon liittyy myös muutama kysymys/tehtävä.

# data[].attributes.body
1. Leikkaa kankaan (lakanakangas /pellava) reunat harkkosaksilla

2. Raasta mehiläisvahaa ja ripottele raaste tasaisesti kankaan päälle.

3. Asettele kangas leivinpapereiden väliin.

4. Silitä kuumalla lämpötilalla leivinpaperin päältä niin kauan että vaha sulaa tasaisesti kiinni kankaaseen.

5. Kuivata tasaisella alustalla.

Mehiläisvahalevyn hankinta  https://www.lahtisenvahavalimo.fi/mehilaisvaha/

# data[].attributes.body
Suomalaisten ullakoilla ja vaatekomeroissa muhii valtava potentiaali, jonka vapautumista second hand -kauppiaat himoitsevat. HS selvitti, millaista tuottoa vaatekaapin aarteilla voi saada kotimaisista kierrätettyjen vaatteiden verkkokaupoista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisten ullakoilla ja vaatekomeroissa muhii valtava potentiaali, jonka vapautumista second hand -kauppiaat himoitsevat. HS selvitti, millaista tuottoa vaatekaapin aarteilla voi saada kotimaisista kierrätettyjen vaatteiden verkkokaupoista.

24.4. 2:00 | Päivitetty 24.4. 6:56

Isoäidin villapaita, Marimekon vintagemekko ja rajua tyyliä natiseva nahkatakki ovat vaatteita, joita löytyy monen suomalaisen vaatekaapista.

Nyt ne ovat myös hintaansa korottavia aarteita. Käytettyjen vaatteiden ja tavaroiden verkkokauppa on hurjaa kyytiä kasvava bisnes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiertotalous | Onko vaatekaapissasi piilossa aarteita? Käytettyjen vaatteiden nettimarkkina on juuri nyt tulikuuma, näillä vinkeillä teet vaatteillasi suuren tilin

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten ullakoilla ja vaatekomeroissa muhii valtava potentiaali, jonka vapautumista second hand -kauppiaat himoitsevat. HS selvitti, millaista tuottoa vaatekaapin aarteilla voi saada kotimaisista kierrätettyjen vaatteiden verkkokaupoista. 24.4. 2:00 | Päivitetty 24.4. 6:56 Isoäidin villapaita, Marimekon vintagemekko ja rajua tyyliä natiseva nahkatakki ovat vaatteita, joita löytyy monen suomalaisen vaatekaapista.

# data[].attributes.body
Cookbook Inspiration for Material Enthusiasts

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
School of Arts, Design and Architecture & School of Chemical Engineering, Espoo, Finland © Pirjo Kääriäinen, Nina Riutta, Liisa Tervinen, Tapani Vuorinen & Aalto University
Proofreading: Alice Lehtinen, Altexta

Photographs: Eeva Suorlahti, or otherwise marked separately in the book.

Cover: Bio Slime by Chiao-wen Hsu & Yu Chen, CHEMARTS Summer School 2019 (recipe included in the book)
Graphic design: Cleo Bade
Producer: Sanna Tyyri-Pohjonen, Aalto ARTS Books, www.aaltoartsbooks.fi

Published: 27.4.2020

ISBN 978-952-60-8802-0

ISBN 978-952-60-8803-7 (pdf)

ISSN 1799-4977

ISSN 1799-4985 (electronic)

# data[].attributes.attachment_link.description
School of Arts, Design and Architecture & School of Chemical Engineering, Espoo, Finland © Pirjo Kääriäinen, Nina Riutta, Liisa Tervinen, Tapani Vuorinen & Aalto University Proofreading: Alice Lehtinen, Altexta Photographs: Eeva Suorlahti, or otherwise marked separately in the book.

# data[].attributes.body
Tällä videolla globaalikasvatuksen asiantuntija Eeva Kemppainen käy läpi kestävän kehityksen laajan kokonaisuuden: mitä kestävä kehitys on, mitkä ovat sen keskeiset painopisteet ja ketkä kaikki siihen voivat vaikuttaa. Video on osa Toivoa ja toimintaa -

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biologian ja maantieteen opettajien liitto

# data[].attributes.attachment_link.description
T-PAIDAN ELINKAARI PAKKAAMINEN Valmiit t-paidat täytyy pakata ennen kuin ne laitetaan jakoon. Pakkaamisessa käytetään paperia sekä muovia. Pakkaaminen synnyttää myös jätettä. PUUVILLA Tekstiilien esikäsittelyt, sekä värjäys- ja viimeistyskäsittelyt kuormittavat jonkin verran

# data[].attributes.body
a. Ensi viikolla...
b. Seuraavana lukuvuonna...
Lupaan...
Aion..
Teen...
Yritän...
Haluan...

# data[].attributes.headline
Väänänen: Kestävä käsityö auki purettuna ja yhteen koottuna

# data[].attributes.subject
Väänänen: Kestävä käsityö auki purettuna ja yhteen koottuna

# data[].attributes.body
Niina Väänäsen käsityötieteen väitöstutkimukseen "Sustainable craft: dismantled and reassembled" perustuva puheenvuoro Aikuiskasvatuslehdessä 3/20.

# data[].attributes.body
1. Maalaa ja koristele soijamaitoon kastellulla siveltimellä kankaalle kuvioita.

2. Anna kankaan kuivua.

3. Keitä vahva mustanteen liemi kattilassa. Anna hautua n. 1-2h.

4. Lisää kangas teehen ja anna liota n. 1-2h

5. Huuhtele kangas ja laita kuivumaan.

# data[].attributes.headline
Suomi pitää nostaa tekstiilien kiertotalouden kärkimaaksi

# data[].attributes.subject
Suomi pitää nostaa tekstiilien kiertotalouden kärkimaaksi

# data[].attributes.body
Nyt on aika panostaa tekstiilien kierrätyksessä tarvittavien uusien ratkaisujen ja investointien toteuttamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyt on aika panostaa tekstiilien kierrätyksessä tarvittavien uusien ratkaisujen ja investointien toteuttamiseen.

Viime vuoden lopulla hyväksytty uusi jäteasetus edellyttää tekstiilijätteen erilliskeräyksen järjestämistä ympäri Suomen vuodesta 2023 lähtien. Tämä velvoite on Euroopan unionin piirissä kunnianhimoinen, sillä EU edellyttää tekstiilijätteen erilliskeräystä kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2025 alusta alkaen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vieraskynä | Suomi pitää nostaa tekstiilien kiertotalouden kärkimaaksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyt on aika panostaa tekstiilien kierrätyksessä tarvittavien uusien ratkaisujen ja investointien toteuttamiseen. Viime vuoden lopulla hyväksytty uusi jäteasetus edellyttää tekstiilijätteen erilliskeräyksen järjestämistä ympäri Suomen vuodesta 2023 lähtien. Tämä velvoite on Euroopan unionin piirissä kunnianhimoinen, sillä EU edellyttää tekstiilijätteen erilliskeräystä kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2025 alusta alkaen.

# data[].attributes.body
It’s time for the textile industry to lose its virginity.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Introducing Infinna™ - the superfiber the world's been waiting for.

Meet the reborn textile fiber that delivers the great qualities of cotton while solving some of the biggest problems burdening our planet. It looks and feels soft and natural. And it works beautifully in your favorite clothes and textiles. It even works for soft-hygiene products. On the road to losing its virginity, the textile industry is turning to Infinna™ for circularity.

# data[].attributes.attachment_link.description
Meet the reborn textile fiber that delivers the great qualities of cotton while solving some of the biggest problems burdening our planet. It looks and feels soft and natural. And it works beautifully in your favorite clothes and textiles. It even works for soft-hygiene products.

# data[].attributes.headline
Grow your clothes: grass dress, algae shoes, kombucha fabric

# data[].attributes.subject
Grow your clothes: grass dress, algae shoes, kombucha fabric

# data[].attributes.body
Clothes rely on supply chains & commoditized garments. Designers at Barcelona's Fabricademy use biomaterials to "grow" & "print" the wardrobe of the future, from grass or mushroom garments to algae or kombucha "leather".

# data[].attributes.attachment_link.title
Grow your clothes: grass dress, algae shoes, kombucha fabric

# data[].attributes.body
https://www.sitra.fi/hankkeet/tulevaisuustaajuus/#kuvittele

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulevaisuustaajuus on työpajamenetelmä toisenlaisten tulevaisuuksien rakentamiseen.

Porukka koossa, tulevaisuus mielessä ja fasilitaattori valmiina? Hyvä, voitte aloittaa. Tämä sivu tarjoaa rungon ja materiaalit Tulevaisuustaajuus-työpajaan.

Tehtävä: Mitä jos...?

Keksikää jokainen yksi tai useampi tulevaisuuteen liittyvä "Mitä jos...?" -kysymys. Kirjatkaa kysymykset fasilitaattorinne ohjeistamaan paikkaan. Pohtikaa yhdessä millaisia ajatuksia ne herättävät.

Tehtävä: Tulevaisuusoletusten haastaminen

Tässä tehtävässä pääsette tarkastelemaan erilaisia oletuksia tulevaisuudesta ja haastamaan niitä. Tulevaisuuskuunnelmat ovat muutaman minuutin mittaisia tuokiokuvia erilaisista tulevaisuuksista. Kuunnelkaa pienryhmänne kanssa yksi tulevaisuuskuunnelma.

Keskustelkaa:

1. Tunnistatteko tämänkaltaisen oletuksen tulevaisuudesta? Ajatteletko itse näin?

2. Haastakaa: millaisiin oletuksiin se perustuu?

Tehtävä: Katse menneeseen ja tulevaan

Tämän tehtävän ideana avartaa ajattelua siitä, millaiset asiat ovat vaikuttaneet nykyhetkeen ja toisaalta minkä tunnistamme nyt vaikuttavan tulevaan. Merkitkää fasilitaattorinne ohjeistamaan paikkaan, aikajanalle ensin 1) Millaiset asiat ovat vaikuttaneet siihen minkälainen nykyhetki on? Tämän jälkeen kääntäkää katse tulevaan ja merkitkää aikajanan loppuun 2) Mitkä tämän hetken asiat vaikuttavat tulevaisuuteen?

Tehtävä: Kuvitellaan toivottava tulevaisuus

Nyt pääsette kuvittelemaan, ensin yksin ja sitten yhdessä.

Ensin yksin

1. Ota kynä ja paperia tai avaa tyhjä tiedosto.

2. Valitse teema, jota käsittelet visiossasi. Mieti, mitä sellaista hyvää on nykyhetkessä mitä haluat vahvistaa, jotta tulevaisuus olisi parempi?

3. Kirjoita millä tavoin tulevaisuus olisi parempi ja kenelle? Yritä olla mahdollisimman konkreettinen: Haluan vahvistaa mitä, jotta vuonna 2050 mikä on eri tavalla / mitä on tapahtunut / millainen maailma on.

Sitten yhdessä

Fasilitaattorinne ohjaa teidät jakamaan ajatuksianne toivottavista tulevaisuuksista pienryhmissä. Keskustelujen jälkeen muodostatte yhteisen vision, jonka parissa jatkatte työpajan loppuun.

Tehtävä: Tekoja toivottavan tulevaisuuden puolesta

Tässä työpajan viimeisessä vaiheessa palaatte taas tiukasti kiinni nykyhetkeen. Miten ajattelumme ja uskomustemme pitäisi muuttua, mitä rakenteissa pitäisi muuttua ja miten käyttäytymisemme pitäisi muuttua? Ideoikaa pienryhmässänne teko vastauksena näihin kuhunkin kysymykseen. Kirjatkaa teot fasilitaattorinne ohjeistamalle alustalle.

Tehtävä: Tulevaisuuden Sanomien ajankohtaistoimitus

Lopuksi työskentelette hetken Tulevaisuuden Sanomien ajankohtaistoimituksessa, jossa tehtävänänne on pohtia, miltä matka kohti valitsemaanne visiota näyttäisi ja kuulostaisi? Ideoikaa Tulevaisuuden Sanomien etusivu muutosmatkan varrelta vuodelta 2048. Kirjatkaa otsikko fasilitaattorinne ohjeistamalle alustalle.

Lopuksi pääsette esittelemään matkan visioimaanne tulevaisuuteen muulle ryhmälle fasilitaattorin ohjeistamalla tavalla.

Viimeinen video päättää Tulevaisuustaajuus-työpajan. Siinä kerrataan mitä työpajan aikana on oikein tehty ja miksi. Ryhmänne kanssa voitte päättää yhteisen työskentelyn jakamalla ajatuksia ja oivalluksia, joita teille jäi tästä Tulevaisuustaajuus-työpajasta mieleen.

Lisää työkaluja tulevaisuustyöhön löydät Tulevaisuuden tekijän työkalupakista.

Kerro muillekin

Millaisille tulevaisuustaajuksille pääsitte? Mikä hämmensi, mikä innosti, mitä oivalsitte?

Osallistukaa keskusteluun sosiaalisessa mediassa tunnisteella #tulevaisuustaajuus

Vinkki: toiveikkaille tulevaisuuskuville on aina tilausta. Mitä jos jakaisitte tulevaisuustoimituksenne uutisotsikoita sosiaalisessa mediassa? Tai entä jos kirjaisitte visionne koko EU:n laajuiseen #OurFutures-tietokantaan, josta tulevaisuusajatuksenne syöttävät suoraan päätöksentekijöille? Tietokannasta voit lukea, mitä muut Euroopan Unionin kansalaiset ajattelevat.

Kuulemme mielellämme palautetta ja toiveita sekä vastaamme kysymyksiin osoitteessa tulevaisuustaajuus@sitra.fi

Mistä on kyse?

Tulevaisuustaajuus on työpajamenetelmä 8-20 hengen kokoisille ryhmille. Tämä sivusto tarjoaa eväät työpajan fasilitoimiseen niin verkossa kuin kasvotusten. Videot johdattavat kuhunkin teemaan ja vetäjän käsikirjasta löytyvät tarkemmat askelmerkit ryhmätöiden ohjaamiseen.

Tulevaisuustaajuus on kehitetty Sitrassa rakentaen aiemman ennakointityön päälle. Kehitystyössä arvokasta palautetta ja kommentteja on antanut erilaisista osaajista koostuva kehittäjäryhmä. Menetelmän tarkoituksena on lisätä osallistujien kykyä kuvitella erilaisia tulevaisuuksia ja toimia toivotun tulevaisuuden toteutumiseksi. Menetelmä on tarkoitettu kenen tahansa käyttöön ja sovellettavaksi. Voit perehtyä tarkemmin ajatteluun menetelmän taustalla julkaisussa Vaikuta tulevaisuuteen.

Tulevaisuustaajuutta voi soveltaa ja sovittaa erilaisten ryhmien tarpeisiin. Sitä voi syventää esimerkiksi megatrendeillä, maustaa heikoilla signaaleilla tai tuunata muilla Tulevaisuuden tekijän työkalupakin menetelmillä. Mikäli muokkaat Tulevaisuustaajuudesta oman versiosi, muistathan viitata alkuperäiseen versioon.

Vetäjän käsikirja

Vetäjän käsikirja on tukimateriaalisi, kun haluat vetää Tulevaisuustaajuus-työpajan.

Työpajan vetäjänä pääset virittämään ryhmäsi tulevaisuustaajuudelle, eli innostamaan osallistujia kohti uusia oivalluksia. Vetäjänä pidät huolta siitä, että työskentely etenee, aikataulussa pysytään ja ilmapiiri kannustaa uusiin ajatuksiin ja ideoihin. Yksityiskohtaiset ohjeet jokaiseen työvaiheeseen sekä käsikirjoituksen puheosuuksiin löydät vetäjän käsikirjasta.

Materiaalit

Oma Tulevaisuustaajuus-työpaja suunnitteilla? Tässä työpohja Tulevaisuustaajuuden suunnitteluun.

Halutessasi voit videoiden sijaan myös itse pitää kuhunkin osioon johdattavan alustuksen. Lataa tällöin alustuksen tueksi rakennettu PowerPoint-esitys. Puheosuudet löydät PPT:n muistiinpanoista.

Mikäli fasilitoit työpajan kasvotusten, lataa tulostettavat työpohjat eri työvaiheisiin.

Katso mallia käyttämästämme Miro-pohjasta (vain malli). Koko Miro pohjaa ei voi kopioida suoraan, mutta tekstit on helppo kopioida PPT-esityksestä. Lisäksi voit kopioida ryhmätöihin tarvittavan työpohjan kuvan. Tarvitset yhtä monta työpohjaa, kuin työpajassasi on ryhmiä.

Jos sinulla on maksullinen Miro-lisenssi, voit myös ladata muokattavan Miro-pohjan seuraavilla ohjeilla (valitettavasti muokattavan pohjan lataaminen ei onnistu ilmaislisenssillä):

1. Lataa työpohja tiedostona koneellesi tästä: Miro työpohja (valitse näkymästä "Lataa")

2. Mene omalle Miro-tilillesi

3. Valitse vasemman reunan valikosta "Upload from backup"

4. Valitse lataamasi tiedosto, ja se aukeaa muokattavana pohjana.

Tulevaisuustaajuus-vetäjät

Kaipaatko vetäjää sinun tai organisaatiosi järjestämään Tulevaisuustaajuus-työpajaan? Olemme koonneet listan vetäjäkoulutuksen käyneistä Tulevaisuustaajuuden osaajista, jotka auttavat mielellään menetelmän fasilitoimisessa. Jokainen vetäjä arvioi oman aikataulunsa ja tilaisuuden aiheen mukaisesti valmiutensa osallistua työpajan vetämiseen sekä mahdolliset kustannukset.

Ota yhteyttä:

Fandi Maia, suunnittelija, Opintokeskus Visio
maia.fandi(a)opintokeskusvisio.fi

Huttunen Silja, oivalluttaja, palvelumuotoilija, CEO, Toimisto2030
silja(a)toimisto2030.fi

Iloranta Elina, kehityspäällikkö Haaga-Helia elina.iloranta(a)haaga-helia.fi

Jalo Siiri, TKI-asiantuntija, Laurea-ammattikorkeakoulu, siiri.jalo(a)laurea.fi

Kaisa, Senior lecturer, Urban Planning, Helsinki Metropolia University of Applied Sciences
kaisa.kanerva(a)metropolia.fi

Hannele Korhonen , perustaja ja opettaja, Juristin muotoilukouluhannele(a)juristinmuotoilukoulu.fi

Lauttamäki Salla-Maria, kehittämispäällikkö, Varsinais-Suomen liitto
salla-maria.lauttamaki(a)varsinais-suomi.fi

arkastaja, Säteilytoiminnan valvonta, STUK
jukka.liukkonen(a)stuk.fi

Lääperi Tarja, opettaja, globaali kestävä elämäntapa, Tampereen kaupunki tarja.laaperi(a)tampere.fi

Mikkolainen Petra, Senior Consultant - Development Evaluation, NIRAS International Consulting
petra.mikkolainen(a)niras.fi

Neitola Uula, viestinnän asiantuntija, Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituutit ry
uulaneit(a)gmail.com

Poutala Mikko, koulutuspäällikkö, Suomen Palopäällystöliitto mikko.poutala(a)sppl.fi

Raitaranta Airi, asiantuntija, Tampereen hiippakunta, airi.raitaranta(a)evl.fi

Sivula Laura, ohjelmajohtaja, Aalto-yliopisto
laura.sivula(a)aalto.fi

Vihriälä Anni, oppimisen asiantuntija, Suomalaiset kehitysjärjestöt Fingo ry, anni.vihriala(a)fingo.fi

Vähakari Noora, ennakoinnin ja kehittämisen asiantuntija, Suomalaiset kehitysjärjestöt Fingo ry, noora.vahakari(a)fingo.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtävä: Mitä jos...? Keksikää jokainen yksi tai useampi tulevaisuuteen liittyvä "Mitä jos...?" -kysymys. Kirjatkaa kysymykset fasilitaattorinne ohjeistamaan paikkaan. Pohtikaa yhdessä millaisia ajatuksia ne herättävät. Tehtävä: Tulevaisuusoletusten haastaminen Tässä tehtävässä pääsette tarkastelemaan erilaisia oletuksia tulevaisuudesta ja haastamaan niitä. Tulevaisuuskuunnelmat ovat muutaman Continue reading "Tulevaisuustaajuus" →

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vihreä lippu -ohjelma tarjoaa osallistujilleen kattavat, tutkimustietoon perustuvat teemamateriaalit merkittävimmistä ympäristökysymyksistä. Ohjelman yhdeksän teemaa muodostavat kokonaiskuvan kestävän tulevaisuuden tiedoista ja taidoista. Osa materiaaleista on avoimia kaikille kiinnostuneille.

Vihreän lipun kaikille avoimet materiaalit

Luonnon monimuotoisuus

Ilmastonmuutos

Yhteinen maapallo (globaalikasvatus)

Terve elämä

Ympäristöahdistus (opas, joka tukee Vihreän lipun teemoja)

Ympäristöprojektit muutosvoimana (työkirja projektilähtöiseen oppimiseen)

Vihreän lipun teemamateriaalit

Vihreän lipun teemamateriaalit sisältävät runsaasti valmiita toimintavinkkejä sekä tärkeimmät tiedot merkittävimmistä ympäristökysymyksistä helppolukuisessa muodossa. Teemat linkittyvät YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin. Materiaalit helpottavat opetus- ja varhaiskasvatussuunnitelman tavoitteiden täyttämistä kestävien elämäntapojen opettelemisesta, osallisuudesta ja vaikuttamiseen kasvattamisesta.

Kestävää kehitystä on helpompi lähestyä pala kerrallaan. Vihreä lippu -toiminta jakautuu projekteihin, joissa päiväkoti, koulu tai oppilaitos keskittyy yhteen ympäristökasvatukselliseen teemaan. Näin työ rajautuu inhimillisen kokoiseksi ja näkyviä tuloksia saadaan aikaan alusta saakka, mikä innostaa jatkamaan. Projektien edetessä Vihreän lipun yhdeksästä teemasta muodostuu kokonaiskuva kestävän tulevaisuuden tiedoista ja taidoista.

Vesi

Vesi-teeman puitteissa pyritään vähentämään sekä oman toimintayksikön että yksittäisten ihmisten vedenkäyttöä. On tärkeää ymmärtää puhtaan veden merkitys kaikelle elämällä maapallollamme. Tämän tavoitteen saavuttamisessa auttaa tutustuminen mm. veteen liittyviin luonnonilmiöihin sekä lähiympäristön ja maailman vesivarantoihin.

Energia

Energia on laaja-alainen ilmiö ja tähän teemaan voi tarttua useista eri näkökulmista: esim. energia luonnonilmiönä, energiantuotanto ja ilmastonmuutos tai energia ihmisen liikkumisessa. Energia-projektissa oleellista on ymmärtää energian säästön välttämättömyys sekä oppia keinoja vähentää omaa energiankulutustaan.

Jätteiden vähentäminen

Jätteiden lajittelun kuntoon saattaminen ja kokonaisjätemäärän vähentäminen ovat päätavoitteina Jätteiden vähentäminen -teemaisessa Vihreä lippu -projektissa. Samalla kannattaa perehtyä yhdessä siihen, kuinka jätteiden lajittelu ja vähentäminen säästää luontoa, ja miksi luonnonvarojen säästäminen on tärkeää.

Lähiympäristö

Lähiympäristöön tutustuminen ja siitä välittäminen toimivat pohjana henkilökohtaisen luontosuhteen kehittymiselle. Kenellä tahansa on oikeus ja mahdollisuus pyrkiä tekemään omasta asuin- ja oleskeluympäristöstään parempi. Teema tarjoaa mahdollisuuden aktiiviseen kansalaisvaikuttamiseen sekä uusien suhteiden luomiseen lähiympäristön toimijoiden kanssa.

Kestävä kulutus

Ekotehokkuus, kulutuskriittisyys, kierrättäminen, uudelleenkäyttö... Jokainen meistä tekee päivittäin kulutusvalintoja, jotka vaikuttavat ympäristöön ja luonnonvarojen kulutukseen. Teeman yhteydessä pureudutaan oman toimintayksikön sekä yksilöiden kulutusvalintoihin ja niiden ympäristövaikutuksiin. Pohtimisen arvoista on myös se, kuinka paljon meidän oikeastaan tarvitsee kuluttaa?

Yhteinen maapallo

Yhteinen maapallo -teemassa tutustutaan maapallomme luonnon ja kultuurien monimuotoisuuteen, opetellaan hahmottamaan elämämme globaaleja yhteyksiä sekä vaikutetaan maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin. Osana teemaa käsitellään myös ihmisoikeuksia ja niiden yhteyttä ympäristökysymyksiin.

Terve elämä

Terve elämä -teema yhdistää kaksi elämän kannalta tärkeää näkökulmaa: ympäristön ja ihmisten hyvinvoinnin. Millä yksinkertaisilla keinoilla voimme edistää näitä molempia? Terve elämä -teema painottuu neljään osioon, jotka ovat ruoka, liikkuminen, tupakka ja päihteet sekä sosiaalinen kestävyys.

Ilmastonmuutos

Ilmastonmuutos on aikamme merkittävimpiä ongelmia ja siksi se on hyvin tärkeä aihe käsiteltäväksi lasten ja nuorten kanssa. Jokainen meistä voi omalla toiminnallaan vaikuttaa ilmastonmuutoksen etenemiseen – ja yhdessä voimme vaikuttaa entistä enemmän! Ilmastonmuutosta voidaan käsitellä monin tavoin lasten ja nuorten iän mukaisesti, toivoa ja toimijuutta vahvistaen.

Luonnon monimuotoisuus

Luonnon monimuotoisuus -teemassa havainnoidaan, tutkitaan ja suojellaan luonnon monimuotoisuutta. Aihe on tärkeä, sillä luonnon köyhtyminen on aikamme merkittävimpiä ongelmia, myös Suomessa. Teeman materiaalit sisältävät tärkeimmät tiedot luonnon monimuotoisuudesta sekä paljon toimintavinkkejä luonnonkirjon vaalimiseen, muun muassa kansalaisvaikuttamiseen ja arjen tekoihin.

Teemamateriaalit löytyvät osallistujasivuiltamme. Saat ne käyttöösi, kun liityt mukaan Vihreään lippuun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vihreän lipun materiaalit - Vihreä lippu

# data[].attributes.body
Opettajan materiaalit vaatteiden ja kenkien elinkaaresta, kuluttamisesta ja globaaleista vaikutuksista sisältävät paljon toiminnallisia tehtäviä ja tietoa yläkouluun ja toiselle asteelle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opettajan materiaalit vaatteiden ja kenkien elinkaaresta, kuluttamisesta ja globaaleista vaikutuksista sisältävät paljon toiminnallisia tehtäviä ja tietoa yläkouluun ja toiselle asteelle. Opettaja voi koota niistä omalle ryhmälleen parhaiten toimivan setin tai vetää suoraan esityksen avulla kokonaisen oppitunnin. Tämän lisäksi materiaalista löytyy myös tehtäviä oppilaille ja opiskelijoille.

Esitykset, valokuvat ja vastamainokset

Videot

Pelit ja kartat

Taustamateriaalit

Vaatteita ja vastamainontaa -artikkeli esittelee tuotantoketjujen tutkimusta, vaatemainontaa ja vastamainosten tekemistä opetuksessa.

Eetti on kehittänyt globaalista puuvillan tuotannosta ja vaikuttamisesta Puuvillan polut -materiaalin sekä draamaharjoituksia, jotka löytyvät puuvillaoppimateriaaleista.

Tehtäviä oppilaille

UIGUURIT JA PAKKOTYÖ

Katsokaa Yritysvastuu-uutiset video Uiguurit ja pakkotyö. Tämän lisäksi tehtäväkokonaisuutta tukemaan voi lukea artikkelin Puoli miljoonaa uiguuria pakkotyössä puuvillapellolla. Tehkää sitten näihin liittyvät tehtävät:
Tehtävä 1: Arvoketjut
Vaatteilla ja tekstiileillä on usein pitkät arvoketjut, jotka eivät tyypillisesti ole kovinkaan läpinäkyviä. Niihin saattaa piiloutua ihmisoikeusrikkomuksia, kuten esimerkiksi uiguurien pakkotyötä. Selvitä ensiksi, mitä tarkoitetaan arvoketjuilla. Tämän jälkeen tee vaatteiden arvoketjujen eri vaiheita käsittelevä tehtävä.
Tehtävä 2: Vaatemerkit ja uiguurien pakkotyö
Olisi tärkeää, että vaateyritykset kertoisivat avoimesti nettisivuillaan tuotteidensa ja raaka-aineidensa alkuperästä. Tutustu jonkun vaateyrityksen nettisivuihin - se voi olla esimerkiksi lempivaatemerkkisi tai joku muu merkki. Selvitä, kertooko yritys nettisivuillaan seuraavat tiedot:

1. Missä yrityksen vaatteet on ommeltu?

2. Mistä yrityksen käyttämät kankaat tulevat?

3. Mistä yrityksen kankaissa käyttämät raaka-aineet tulevat?

Tehtävä 3: Vaikuttamisen tapoja
Kuluttajana ja kansalaisena on monia erilaisia tapoja vaikuttaa yrityksiin ja päättäjiin sekä pyrkiä saamaan heidät tekemään vastuullisempia valintoja ja päätöksiä. Yrityksiin voi vaikuttaa esimerkiksi antamalla palautetta erilaisissa kanavissa ja pyytää yrityksiä kertomaan yksityiskohtaisesti tuotteiden valmistuksesta. Lisäksi voit olla yhteydessä kansanedustajiin sekä kunnanvaltuutettuihin ja esimerkiksi selvittää, mistä vaikkapa oppilaitoksen tai kunnan hankinnat tulevat.
Pohdi, keksitkö muita erilaisia tapoja vaikuttaa kuluttajana yrityksiin ja päättäjiin? Mikä olisi sinulle itsellesi luontevin tapa vaikuttaa?
Keisarinnan uudet vaatteet
Keisarinnan uudet vaatteet on tietoa ja tanssitaidetta yhdistävä työpaja vaatteiden elinkaaresta ja vastuullisesta kuluttamisesta alakoulun 3.-4.-luokkalaisille.
Työpaja kestää noin kolme oppituntia ja sisältää viisi opetusvideota, joissa näkyy esitys tehtävineen ja kertojan video. Työpajassa katsotaan tanssiesitys videolta ja tutustutaan tanssijoiden pukuihin, jotka on valmistettu kierrätysmateriaaleista. Opetusvideot sisältävät upeita valokuvia sekä lyhyitä tieto-osioita ja tehtäviä kuluttamiseen ja omiin lempivaatteisiin liittyen.

Opettajan ohje -pdf ja -word sisältää videolinkit ja käytännön ohjeet työpajan toteuttamiseksi lähi- tai etäopetuksena tai näiden yhdistelmänä. Opetusvideot ovat:

OSA 1 Keisarinnan uudet vaatteet: Tanssiesityksen videotallenne (39:55, salasanan saa Eetiltä) ja kysymyksiä tarinasta (3:48)
OSA 2 Vaatteen tarina muotimainosten takana: Ihmiset eri puolilla maailmaa valmistavat raaka-aineita ja ompelevat vaatteita (14:22)
OSA 3 Upouusien vaatteiden kurja puoli: Kasvava kulutus aiheuttaa ongelmia maapallolla (10:24)
OSA 4 Vanhasta saa aikaan hienoa uutta: Reilut säännöt, kierrätys ja uusiokäyttö muuttavat maailmaa (7:16)
OSA 5 Miten voi itse vaikuttaa? Vinkkejä kulutuksen vähentämiseen, omiin valintoihin ja toimintaan (7:50)

Videoilla näkyvän esityksen (ppt) voi ladata ja soveltaa käyttöön myös sellaisenaan.

Tanssiteos Keisarinnan uudet vaatteet (40 min, Willman Dance Company) on moderni versio klassikkosadusta Keisarin uudet vaatteet. Esitys kuvattiin Tanssin voima -festivaalilla 2019: lisätietoa kuvineen täällä ja täällä. Esityksen oheen tehtiin moniaistillinen, kasvatuksellinen valokuvanäyttely, joka esittelee neljä tanssiasua ja puvustajan työtä. Tieto-osioissa käsitellään vaatteiden tarinaa (elinkaari ja tuotannon globaalit vaikutukset) sekä kestäviä ratkaisuja, kuten kulutuskriittisyyttä ja uusiokäyttöä. Näyttelyn tekivät Eeva Kemppainen, koreografi Marjaterttu Willman, puvustaja Aapo Siikala ja valokuvaaja Mirka Kleemola. Työpajan on tehnyt Eeva Kemppainen.

Laaja-alainen tieto on muokattu lapsille sopivaksi käyttämällä tarinallisuutta, valokuvia, piirroskuvakarttaa, oivalluksia dialogi- ja ajatuskuplissa, emojeita, tutkivan oppimisen tehtäviä ja vaikuttamisvinkkejä yksilölle ja koululle. Tehtävissä mm. esitellään oma lempivaate ja merkitään sen valmistusmaa kartalle, haastatellaan läheisiä kuluttamisesta ja etsitään kotoa tekstiilejä aistittavaksi.

Työpaja soveltuu monen oppiaineen opetukseen kulutuksesta, vaatetuotannosta, kansainvälisyydestä ja kestävästä kehityksestä. Tehtävien ytimessä ovat vastuullinen kuluttamisen ja kriittisen ajattelun taidot, tutkiva oppiminen ja vaikuttamisen tavat.
Keisarinnan uudet vaatteet toteutettiin Euroopan Unionin tuella. Sisällöstä vastaa yksin Eettisen kaupan puolesta ry.

Muita materiaalivinkkejä maailmankansalaisuuteen: www.globaalikasvatus.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Opettajan materiaalit vaatteiden ja kenkien elinkaaresta, kuluttamisesta ja globaaleista vaikutuksista sisältävät paljon toiminnallisia tehtäviä ja tietoa yläkouluun ja toiselle asteelle. Opettaja voi koota niistä omalle ryhmälleen parhaiten toimivan setin tai vetää suoraan esityksen avulla kokonaisen oppitunnin. Tämän lisäksi materiaalista löytyy myös tehtäviä oppilaille ja opiskelijoille.

# data[].attributes.body
SuoMu (Suomen Muotoilukasvatusseura ry)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MUTKU-metodipankista löytyy ladattavia materiaaleja mm. kerhojen käyttöön. MUTKU-metodivihkosta löytyvät myös suunnittelupohja ja keksimiskone.
LATAA OPAS (pdf): MUTKU METODIVIHKO
Projektin suunnittelupohjaa ja Keksimiskonetta voi käyttää kaikessa opetuksen ja tekemisen suunnittelussa ja ideoimisessa.
LATAA POHJA (pdf): MUTKU-keksimiskone
Mutkustudio-oppaan avulla voit suunnitella omaa muotoilukerhoa tai muotoiluoppimisen opetusta.

Opas sisältää Mutku-studioita ja Mutku-välipaloja: valmiita erilaajuisia tunti- ja tehtäväsisältöjä jotka soveltuvat ala- ja yläkouluikäisille. Ohjeita voi vapaasti muokata omiin tarpeisiin ja omalle ryhmälle sopiviksi.
LATAA MUTKU-STUDIO -OPAS LATAA POHJA (pdf): MUTKU-projektin suunnittelupohja
SUOMUn taskukokoista luonnoskirjaa jaetaan tapahtumissamme. Saatavilla luonnoskirjasta on erillisenä tiedostona muotoiluoppimisen idea-aukeamia ja tehtäväpohjia englanniksi (A4, PDF).
Voidaan käyttää tulosteina.
LATAA SUOMU SKETCHBOOK -TEHTÄVÄT TÄSTÄ (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
MUTKU-metodipankista löytyy ladattavia materiaaleja mm. kerhojen käyttöön. MUTKU-metodivihkosta löytyvät myös suunnittelupohja ja keksimiskone. LATAA OPAS (pdf): MUTKU METODIVIHKO Projektin suunnittelupohjaa ja Keksimiskonetta voi käyttää kaikessa opetuksen ja tekemisen suunnittelussa ja ideoimisessa. LATAA POHJA (pdf): MUTKU-keksimiskone Mutkustudio-oppaan avulla voit suunnitella omaa muotoilukerhoa tai muotoiluoppimisen opetusta.

# data[].attributes.body
Teeen kranssi kierrätysmateriaaleista

# data[].attributes.body
Vesi 3,5 dl

Agar agar 0,25 dl

Kahvijauhe 1,5 dl

Glyseriini 2 rkl

1. Punnitse ainekset

2. Yhdistä kahvijauhe ja agar

3. Lisää vesi ja sekoita

4. Lisää glyseriini ja sekoita tasaiseksi

5. Pingota vedenkestävä kangas paino- tai kirjontakehykseen

6. Levitä massa paino- kirjontakehykseen ohuelti

7. Annan kuivua 7 vrk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmaston lämpenemisen pitäminen alle 1,5 asteessa vaatii radikaaleja toimenpiteitä niin yrityksiltä kuin yksittäisiltä kuluttajilta. Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumus on avoin kaikille tekstiili- ja muotialan yrityksille, jotka haluavat toimia aktiivisesti hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä.

Mikä sitoumus?

Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumus toimii tekstiilialan yrityksille konkreettisena työkaluna ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Kun yritys liittyy mukaan sitoumukseen, se saa käyttöönsä tekstiilialalle räätälöidyn hiilijalanjälkilaskurin yrityksen päästöjen mittaamiseen sekä säännöllistä koulutusta ja neuvontaa ajankohtaisimmista ilmastonmuutoksen ja päästölaskennan aiheista.

Tutustu sitoumukseen ja siihen liittyviin palveluihin

Sitoumuksessa mukana olevat yritykset

Sitoumuksen allekirjoittaneiden yritysten joukossa on niin pitkään alalla toimineita konkareita kuin pieniä yrittäjävetoisia design-brändejä ja tekstiilialan startupeja. Yhteistä kaikille sitoumukseen mukaan lähteneille yrityksille on halu työskennellä aktiivisesti puhtaamman tulevaisuuden puolesta.

Tutustu sitoumuksessa mukana oleviin yrityksiin

# data[].attributes.attachment_link.title
Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumus - Suomen Tekstiili & Muoti

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmaston lämpenemisen pitäminen alle 1,5 asteessa vaatii radikaaleja toimenpiteitä niin yrityksiltä kuin yksittäisiltä kuluttajilta. Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumus on avoin kaikille tekstiili- ja muotialan yrityksille, jotka haluavat toimia aktiivisesti hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä. Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumus toimii tekstiilialan yrityksille konkreettisena työkaluna ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

# data[].attributes.body
Our mission is to provide the textile industry with the most sustainable fibre in the world, produced with minimal harm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A NEW, SUSTAINABLE TEXTILE FIBRE MADE WITHOUT HARMFUL CHEMICALS, POLLUTION, OR WASTE.

Spinnova technology featured in a new film series, Fashion Redressed

The film series produced by BBC StoryWorks Commercial Productions and presented by the Global Fashion Agenda puts a spotlight on a collection of tailor-made solutions from across the world to fit us and the planet.

Showcasing both design and science, the episode made for Spinnova and featuring Spinnova's innovation walks viewers through Spinnova's journey and how new fibres paired with modular designs can pave the way for more sustainable fashion.

Spinnova cooperates with Renewcell to scale circular fashion

The cooperation is a remarkable step towards addressing the industry's growing textile waste problem, while setting new standards for sustainable textile fibre production.

Spinnova collaborates with Hyères-awarded Finnish designer Sofia Ilmonen

Spinnova and Sofia Ilmonen presented a collaborative collection made with innovative, wood-based SPINNOVA® fibre. The collection is transformable, meaning that multiple garments can be created from the same modules.

Spinnova partners with Nordic outdoor brand Halti

Finnish outdoor brand Halti has revealed the first product made from SPINNOVA® fibre. The water resistant and windproof Cyclus unisex parka jacket is made from SPINNOVA® fibre and cotton and has been dyed with imogo's hi-precision dyeing technology. The parka is available for purchase in April 2023.

BESTSELLER brand JACK & JONES brings their first SPINNOVA® product to the stores

BESTSELLER's largest brand, JACK & JONES has introduced a pair of men's trousers available for consumer sales. The trousers, called Bill Revolver Wide Chinos, are made of 20% SPINNOVA® fibre, 20% BCI cotton and 60% organic cotton, and are available online with a global reach.

Climate change is the number-one concern among young people. Concurrently, youth is the ideal time to explore identity through clothing - a guilty pleasure for the environmentally conscious set. We wanted to give this generation a platform to discuss what keeps them up at night, what brings them hope and how they intend to make a difference. We met a cross-section of youth in Helsinki, heard their thoughts and focused on what they think can be done on the government, corporate and individual levels to enact change.

Our mission

We are on a mission to transform the raw material base of the global textile ecosystem with our technology.

We innovate and engineer the most sustainable textile fibre in the world.

We do this for the benefit of the planet, because that is what matters most.

# data[].attributes.attachment_link.description
A NEW, SUSTAINABLE TEXTILE MATERIAL MADE OF WOOD. WITHOUT HARMFUL CHEMICALS.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miltä näyttäisi koulutus, joka auttaa meitä siirtymään kestävän hyvinvoinnin yhteiskuntaan? Tilaan, jossa eläisimme hyvää elämää maapallon kantokyvyn rajoissa. Miten oppilaat, koulut ja yhteisöt voivat olla kestävän hyvinvoinnin yhteiskunnan rakentajia? Näitä kysymyksiä pohdittuamme aloitimme työmme Education for a Changing World -tutkimusprojektin parissa kesällä 2015. Tutkimusprojektin tuloksena julkaisemme syksyllä 2017 Palgrave Mcmillanin kustantaman Sustainability, Human Well-being and The Future of Education -teoksen.

Tämä tiivistelmäjulkaisu on esimakua tulevasta kirjasta ja se sisältää myös oppeja kevään 2017 aikana kokoontuneen Kestävän koulutuksen kehittäjät -ohjelman yhteydessä tehdyistä kokeiluista. Tiivistelmä on kirjoitettu etenkin sinulle, suomalainen opettaja tai koulutuksen kehittäjä, joka pohdit, minkälaisia taitoja tulevaisuudessa tarvitsemme.

Kokosimme projektin keskeisimmät opit Askelmerkkejä kestävän koulutuksen kehittäjälle -julisteeksi. Voit ladata julisteen täältä: Askelmerkkejä kestävän koulutuksen kehittäjille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuuden koulutuksen käsikirja - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Miltä näyttäisi koulutus, joka auttaa meitä siirtymään kestävän hyvinvoinnin yhteiskuntaan? Tilaan, jossa eläisimme hyvää elämää maapallon kantokyvyn rajoissa. Miten oppilaat, koulut ja yhteisöt voivat olla kestävän hyvinvoinnin yhteiskunnan rakentajia? Näitä kysymyksiä pohdittuamme aloitimme työmme Education for a Changing World -tutkimusprojektin parissa kesällä 2015.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä uutta tietoa ympäristöstä tarvitaan, jotta ympäristökasvatusta voi toteuttaa monipuolisesti? Kuinka ympäristöahdistuksen kasvaessa voidaan vahvistaa toivoa ja positiivista tulevaisuusajattelua? Ympäristökasvatus - Kestävän tulevaisuuden käsikirja on kirjoitettu nykyhetken tarpeet huomioiden.

# data[].attributes.body
Janita Haapalainen ja Katriina Uusimäki: Kestävän käsityön opas 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
ALKU INFO KESTÄVÄN KÄSITYÖN OPAS - Kestävän käsityön kartta - Termit tutuiksi [SUUNNITTELE HUOLELLA] - Vähennä jätettä - Vinkkejä materiaaliostoksille - Suunnittelijan muistilista [ESITTELYSSÄ UUDET MATERIAALIT] [KÄSITYÖN YLIJÄÄMÄMATERIAALIT] [LAADUKAS KÄSITYÖ] - Miten teen laadukkaan käsityötuot…

# data[].attributes.body
Arabian peruskoulun muotoiluoppimisen työkalupakki

# data[].attributes.attachment_link.description
Arabian peruskoulun muotoiluoppimisen työkalupakki, ARMU, toimii apuna ja tukena matkalla muotoilupainotteisempaan oppimiseen.

# data[].attributes.body
a) pieni info oppilaille tästä koulutuksesta ja luonnonmateriaaleista joita voi omaan käsityöhön käyttää
b) yhteistyön laajentaminen kestävän kehityksen aiheesta opettajakollegoiden kanssa

# data[].attributes.body
1. Kuivata kuoren palat, murskaa ja jauha hienoksi esim. morttelilla.

2. Yhdistä erillisessä kulhossa vesi ja sodiumalginate, glyseriini, kookosöljy ja kuoret.

3. Sekoita sauvasekoittimella ja laita kylmään 24h.

4. Lisää seokseen villakuitu repien ja sekoita tasaiseksi.

5. Pingota vedenkestävä kangas kirjontakehykseen.

6. Kaada seos kirjontakehykseen ja tasoita.

7. Anna kuivua 3-7 vrk.

# data[].attributes.headline
Vuoden 2022 käsityötekniikka on värjäys luonnonväreillä

# data[].attributes.subject
Vuoden 2022 käsityötekniikka on värjäys luonnonväreillä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taitoliitto valitsee Vuoden käsityötekniikan nyt kuudennen kerran. Tänä päivänä merkittävä syy kotivärjäykseen luonnon väriaineilla on kokonaisvaltaisen luontoelämyksen liittäminen käsityöharrastukseen sekä halu vähentää omien tekstiilien kemikaalikuormaa. Tällä vuoden käsityötekniikan valinnalla Taitoliitto haluaa osaltaan herättää keskustelua tekstiilien ja materiaalien vastuullisuudesta ja niiden ympäristövaikutuksista. Teema jatkaa siten luontevasti vuoden 2021 käsityötekniikkaa, joka on ollut parsiminen ja paikkaus. Luonto tarjoaa kotivärjärille laajan aarreaitan erilaisia innostavia kokeilumahdollisuuksia. Kaikkea värjäystä ei voida nykyisillä tuotantomäärillä korvata luonnonväriaineilla, mutta kotioloissa ja pienimuotoisesti harrastaja voi omilla värjäyksillään tukea vastuullista tuotantoprosessia.

"Ekologisempien ja eettisempien tuotteiden valmistaminen edellyttää kestävämpiä ratkaisuja myös värjäykseen. Valitsemalla myrkyttömät väriaineet osaksi omaa käsityön tekemistä, voi samalla iloita sekä kasvivärjäyksen uniikeista värjäystuloksista että edistää vastuullisempaa tapaa valmistaa tuotteita", toteaa Taitoliiton toiminnanjohtaja Minna Hyytiäinen.

"Itse värjätty ja valmistettu tuote on erityinen ja erityisestä halutaan pitää hyvää huolta. Jo tämä osaltaan vaikuttaa siihen, kuinka pitkään käytämme jotakin tuotetta. Kun tuntee jokaisen työvaiheen ja siihen käytetyn työmäärän, ohjaa se luontevasti pohtimaan omaa kuluttamista", Hyytiäinen sanoo.

Lankoja voi värjätä myös lasipurkissa. Värjäysaika on silloin 2-3 viikkoa.

Kotivärjäyksen uusi suosio

Luonnon väriaineet on tunnettu tuhansia vuosia, mutta teolliset väriaineet lähes kadottivat värjäysosaamisen. Uusi innostus kotivärjäykseen luonnon väriaineilla heräsi 1990-luvun folkloreinnostuksen myötä, mutta varsinaisen ilmiön on luonut tiedon leviäminen internetissä 2000-luvulla. Ihanien värimallien ja esimerkkien jakaminen innostaa koko ajan uusia harrastajia kiehtovan värjäyksen pariin.

Luonto on täynnä kiehtovia väriaineita, joita voidaan hyödyntää monipuolisesti myös lankojen, kankaiden ja vaikkapa paperin värjäämisessä ja kuvioinnissa. Suurin osa kasvien väripigmenteistä on vesiliukoisia, joten tarvitaan apuaine, joka kiinnittää värin kuituun. Apuaine on usein metallisuola tai metallisuolojen yhdistelmä. Helpoin värjättävä tekstiilimateriaali kotioloissa on villa.

Värjäys on yllätyksiä, innostavaa kokeilua ja rajattomia mahdollisuuksia

Värjäykseen soveltuvia väripigmenttejä on esimerkiksi kasvien juurissa, lehdissä, kukissa ja varsissa, sienissä, maa-aineksissa, kävyissä ja pähkinöissä, jäkälissä, jne. Värien kestossa on suurta vaihtelua ja varsinkin valonkesto voi olla heikko osalla väriaineista. Tämä on yksi syy, miksi luonnonväriaineet syrjäytyivät teollisten värien keksimisen myötä. Teollisen puolen väritekniikkakin kehittyy ja parhaillaan on meneillään mittavia luontopohjaisten väriaineiden tutkimushankkeita.

Luonnonväriaineiden hyödyntäminen värjäykseen on mahdollista yhdistää myös tärkeään haittakasvitorjuntaan. Tienpenkoille yleisesti levinnyt komealupiini on säädetty kansallisesti haitalliseksi vieraslajiksi. Lupiinin kukista ja varsista saadaan hyvää väriainetta kotivärjäykseen ja ensi kesänä onkin tarkoitus innostaa yleisöä yhdistämään tärkeä haittalajitorjunta ja värjäysharrastus. Näin haitta voidaan muuttaa hyödyksi.

Sipulin kuoret ovat yksi helppo värjäysmateriaali ensimmäisiin värjäyskokeiluihin.

Värjäys luonnonväreillä on täynnä yllätyksiä. Tulos vaihtelee ja edes täsmällisellä reseptillä on vaikea toistaa täysin samaa lopputulosta. Värit ovat harmonisia, luonnon oman värikartan mukaisesti pehmeitä ja niitä on helppo yhdistellä toisiinsa. Yllätys voi piillä jo ihan värissä: punasipuli värjääkin yllättäen vihreää ja punalehtinen tarhakäenkaali yllättää raikkaalla sinisellä värillä. Kokeilemalla voi uusia sävyjä luoda lähes loputtomasti.

Taitoliitto julkaisee tammikuussa 2022 nettisivuillaan taito.fi värjäysohjeita, videoita värjäysvinkeistä ja tietoa värjäysprosesseista. Tammikuussa käynnistyy myös yhteisvärjäysprojekti, jossa kaikki pääsevät kokeilemaan yksinkertaista purkkivärjäystä neljässä vaiheessa. Ohjeet julkaistaan taito.fi sivuilla.

Ekoprinttaus on yksi kiehtova värjäystekniikka. Kasvien kuvioita voidaan siirtää kankaalle hyöryttämällä.

Ladattavia lehdistökuvia:
https://drive.google.com/drive/folders/16xab_zaUM1xA7alMcGix2mikZd5O2Xnc?usp=sharing

Lisätietoja:
Taitoliitto, www.taito.fi
Minna Hyytiäinen, toiminnanjohtaja 040 505 0944
Johanna Aydemir, viestintäkoordinaattori 040 7525 160

# data[].attributes.attachment_link.title
Ajankohtaista: Vuoden 2022 käsityötekniikka on värjäys luonnonväreillä - Taitojärjestö

# data[].attributes.attachment_link.description
Taitoliitto valitsee Vuoden käsityötekniikan nyt kuudennen kerran. Tänä päivänä merkittävä syy kotivärjäykseen luonnon väriaineilla on kokonaisvaltaisen luontoelämyksen liittäminen käsityöharrastukseen sekä halu vähentää omien tekstiilien kemikaalikuormaa. Tällä vuoden käsityötekniikan valinnalla Taitoliitto haluaa osaltaan herättää keskustelua tekstiilien ja materiaalien vastuullisuudesta ja niiden ympäristövaikutuksista. Teema jatkaa siten luontevasti vuoden 2021 käsityötekniikkaa, joka on ollut parsiminen ja paikkaus.

# data[].attributes.body
Suomalaiskeksintö nopeuttaa murtumien kipsausta – näin puukipsi toimii

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaiskeksintö nopeuttaa murtumien kipsausta – näin puukipsi toimii

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisyrityksen kehittämät puupohjaiset kipsit ovat nousseet varteenotettavaksi vaihtoehdoksi perinteisille kalkkikipseille. Puukipsin etuja ovat nopeus ja kierrätettävyys. Puukipsit valmistetaan salaisen reseptin mukaan haapahakkeesta ja biopolymeerista.

# data[].attributes.attachment_caption
Päivitetyt Megatrendi­kortit ovat täällä - Sitra  Täältä voit myös tilata Megatrendikortit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trendikortit sisältävät erilaisia trendejä, joiden uskomme vaikuttavan jo nyt elämäämme ja sen myötä myös tulevaisuuteemme. Lisäksi mukana on kuvauksia trendien välisistä jännitteistä.

Trendikorttien avulla voi vetreyttää ja venyttää omaa ajatteluaan, ideoida uutta sekä visioida, mitä tulevaisuus voisi olla. Kortteja voi käyttää esimerkiksi organisaatioiden strategia-, kehitys- ja tulevaisuustyössä, opiskelussa, keskustelun syttyttämisessä, ajatustensa avartamisessa.

Kortteja on yhteensä 57 kappaletta. Aiempiin kortteihin verrattuna uusissa korteissa on erikseen trendikorttien lisäksi jännitekortteja. Jännitteet ovat niitä kysymyksiä, joista meidän pitäisi keskustella juuri nyt - paikkoja, joissa tulevaisuuden kehityssuunnat ovat ikään kuin auki ja kehityskulun suuntaan voi vaikuttaa.

Lataa tai tilaa kortit täältä: Megatrendikortit 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
Päivitetyt Megatrendi­kortit ovat täällä - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Trendikortit sisältävät erilaisia trendejä, joiden uskomme vaikuttavan jo nyt elämäämme ja sen myötä myös tulevaisuuteemme. Lisäksi mukana on kuvauksia trendien välisistä jännitteistä. Trendikorttien avulla voi vetreyttää ja venyttää omaa ajatteluaan, ideoida uutta sekä visioida, mitä tulevaisuus voisi olla. Kortteja voi käyttää esimerkiksi organisaatioiden strategia-, kehitys- ja tulevaisuustyössä, opiskelussa, keskustelun syttyttämisessä, ajatustensa avartamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toivoa ja toimintaa -hankkeessa on kerättyä vaikuttamistoiminnan kokemuksia suomalaisista kouluista. Kevään 2020 aikana voit lukea tältä sivulta miten kouluissa ovat sujuneet mm. vieraslajitalkoiden järjestäminen, mielenosoitukseen osallistuminen ja vastamainosnäyttelyn organisointi.

Vihdin lukion biologian ja maantieteen kursseilla on tehty useita hankkeita, jotka hyödyttävät kaikkia kuntalaisia. Pyöräilyvaikuttaminen -hankkeesta myös Vihdin kunta sai ideoita kehittää kuntalaisille viihtyisämpää ja turvallisempaa pyöräilyä. Vihdin lukion biologian ja maantieteen lehtori Maria Pirinen on toteuttanut monia hankkeita nuorten ilmastoahdistuksen vähentämiseksi. Keväällä 2019 hän toteutti yhdessä kollegansa Matti Miilupalon kanssa maantieteen Geomedian kurssilla pyöräilyvaikuttaminen […]

Itä-Suomen koulun Joensuun yksikkö sai Reilun kaupan koulun arvonimen vuonna 2019, mutta reilun kaupan teemaa on biologian ja maantiedon opettaja Saku Punkari pitänyt koulussa esillä jo 15 vuotta. Kaikki alkoi opettajainhuoneesta. Vuonna 2005 Saku Punkari ehdotti kollegansa kanssa muille opettajille, että opettajainhuoneessa nautittaisiin vain reilun kaupan teetä ja kahvia. ”Kollegat lähtivät mielenkiinnolla mukaan, emmekä me […]

Jämsän lukiossa tehtiin keväällä 2020 ilmasto-ohjelma. Ilmastonmuutos on aiheena esillä muun muassa maantieteen tunneilla, mutta ohjelma tehtiin englanninkielisellä lukujärjestyksen ulkopuolisella Green Planet -kurssilla. Jämsän lukiolaiset suhtautuvat ilmastonmuutokseen biologian ja maantieteen opettaja Iisa Orellin mukaan avoimesti ja neutraalisti. ”Oppilaat haluavat ja hakevat faktatietoa ilmastonmuutoksesta. Korostan aina, että tieto ilmiöstä ja vaikuttamisen keinoista vähentää ahdistusta”, Orell kertoo. […]

Espoon Järvenperän koulussa Kouluruokavaikuttajat-ryhmän oppilaat suunnittelivat kasvisruokareseptejä, joiden voittaja pääsee Espoo Cateringin kouluruokalistalle. ”Osallistuminen suunnitteluun ja kehittämiseen sitouttaa”, kertoo Kouluruokavaikuttajat-ryhmän ohjaava opettaja Minna Virkki. Kotitalousopettaja Virkki on aiemmin työskennellyt asiantuntijana kouluruokailun parissa. Kouluruokavaikuttajat -ryhmän tavoitteena on saada kaikki koulun oppilaat syömään kouluruokaa. Tarkkoja tietoja Järvenperän yläkoulun oppilaiden osallistumisesta kouluruokailuun ei ole, mutta koulun keittiöhenkilökunnan arvion […]

Urjalan yhtenäiskoulun oppilaat tarttuivat lapioihin kevään viimeisellä kouluviikolla. Biologian ja maantiedon tunneilla käytiin hävittämässä lupiineja koulun lähialueelta. Koulun opettajista koostuvan ympäristötiimin suunnittelema tempaus järjestettiin viime keväänä ensimmäistä kertaa ja vieraslajitalkoita on tarkoitus jatkaa. ”Tavoitteena on Suomen luonnon arvostaminen sekä luonnon monimuotoisuuden ymmärtäminen siten, että se voi tarkoittaa myös haitallisten kasvien hävittämistä”, kertoo vieraslajitalkoot yhdessä kollegansa […]

Ruusuvuoren yläkoulussa Vantaalla on käynnissä mittava valinnaisaineuudistus. Syksystä 2020 alkaen kaikki kahdeksas- yhdeksäsluokkalaisten pitkät soveltavat valinnaisainekurssit ovat osa Radikaali toivo -kokonaisuutta. Tausta-ajatuksena on, että jokaisella oppilaalla ja koulun aikuisella on tarve ja oikeus osallistua nykyistä paremman maailman rakentamiseen.  Radikaali toivo -valinnaiskurssit ovat toimintaryhmiä joissa oppilas toimii sekä kahdeksannen että yhdeksännen luokan ajan. Aikaa toimintaan on […]

Apollon yhteiskoulun ja Malminkartanon ala-asteen koulupuutarhassa Helsingissä alkoi kasvaa keväällä 2018. Ala-asteen tontille on perustettu kasvimaa, taimet kasvatetaan vanhassa vahtimestarin talossa, ja vahtimestarin talon terassille rakennetussa kasvihuoneessa kasvavat lämmintä ja suojaisaa paikkaa vaativat vihannekset ja yrtit. Pihalla kasvaa omenapuita. Sekä ala- että yläkoulun oppilaat pääsevät osallistumaan monenlaisiin puutarhatöihin. Ruuan tuotannolla on merkittävä rooli ilmastonmuutoksen ja […]

Uutisluokassa lapset ja nuoret voivat tehdä uutisia itse valitsemistaan aiheista. Samalla tutustutaan medialukutaitoon, sananvapauteen ja journalistisen työn periaatteisiin. Uutisluokan kautta nuoret saavat esittää näkemyksiään myös suurelle yleisölle. Suomen suurin mediakasvatushanke Yle on tuottanut uutisluokkaa jo kuuden vuoden ajan. Vuosittain uutisluokkaan osallistuu tuhansia oppilaita. Nuorimmat uutisluokkalaiset ovat 11-vuotiaita, vanhimmat abiturientti-ikäisiä. Myös joustavan perusopetuksen oppilaat ovat osallistuneet […]

Kun Lempäälän lukiossa huomattiin näköalattomuuden ja ympäristöasioihin liittyvän ahdistuksen lisääntymistä, päätti historian ja yhteiskuntaopin opettaja Jarmo Lehtinen tarttua toimeen. Hän päätti kutsua koolle ympäristötoimintaryhmän. “Mietin, että tuleekohan ensimmäiseen infotilaisuuteen enempää kuin ehkä yksi opiskelija. Paikalle tuli 28 henkilön porukka”, Lehtinen sanoo. Mitään ei annettu nuorille valmiina vaan toiminta oli suunniteltava itse. Ensimmäiseksi ryhmälle hahmoteltiin identiteetti, […]

Kuukautiset rajoittavat useissa kehittyvissä maissa tyttöjen osallistumista koulunkäyntiin, niin myös Ugandassa. Ruusuvuoren koulussa on ommeltu kestositeitä, joiden avulla ugandalaiset tytöt voivat osallistua opetukseen kuukautiskierron vaiheesta riippumatta.  Kaikki alkoi urheilusta Tarina kuukautissuojien ompelusta alkoi rugbysta. Ruusuvuoren koulun kuvataiteen opettaja Sanni Virtanen on harrastanut lajia kauan, ja koska ugandalaisilta tytöiltä ja nuorilta naisilta puuttui erityisesti urheilussa tarvittavia […]

# data[].attributes.attachment_link.title
Kokemuksia Archives - Toivoa ja toimintaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Toivoa ja toimintaa -hankkeessa on kerättyä vaikuttamistoiminnan kokemuksia suomalaisista kouluista. Kevään 2020 aikana voit lukea tältä sivulta miten kouluissa ovat sujuneet mm. vieraslajitalkoiden järjestäminen, mielenosoitukseen osallistuminen ja vastamainosnäyttelyn organisointi.

# data[].attributes.headline
a. Ensi viikolla suunnittelen kevääksi 2022 kestävän kehityksen tuomista omaan luokkaani

# data[].attributes.subject
a. Ensi viikolla suunnittelen kevääksi 2022 kestävän kehityksen tuomista omaan luokkaani

# data[].attributes.body
Yllätysten ajassa tarvitaan yhä enemmän heikkojen signaalien huomioimista Jotain outoa, ihmeellistä ja jopa pöyristyttävää? Kyllä, ja myös jotain hyvin arkista. Sitran julkaisema uusi selvitys Heikot signaalit 2022 – tarinoita tulevaisuuksista kokoaa muutoksen ensioireita eli heikkoja signaaleja yksiin kansiin ja tuo ne arjen tasolle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Edessä ja käsillä on suurempia muutoksia kuin haluamme ihmiskuntana myöntää. Elämme postnormaalia yllätysten aikaa, jolloin vanhat näkemykset tulevaisuudesta eivät enää auta ratkaisemaan tämän hetken haasteita.

Tarve heikkojen signaalien paremmalle huomioinnille ja hyödyntämiselle sekä niiden käytölle tulevaisuusajattelun avartamisessa on vain kasvanut muutamassa vuodessa.

"Olemme jatkuvuusaddikteja eli tulleet riippuvaisiksi nykytilan jatkumisesta, vaikka tiedostamme yhä selvemmin, että se ei ole meidän ja planeettamme etu. Tarvitsemme toisenlaisia tarinoita tulevaisuuksista - ja nykyisten tarinoiden haastamista. Tässä heikot signaalit voivat auttaa," sanoo selvityksen toinen kirjoittaja, Sitran tulevaisuusasiantuntija Mikko Dufva.

Mikä on heikko signaali?

Mutta mitä ne heikot signaalit oikein ovat ja miksi niistä pitäisi kiinnostua? Heikko signaali on ensioire muutoksesta tai merkki nousevasta asiasta, joka saattaa olla tulevaisuudessa merkittävä. Heikot signaalit ovat yllättäviä ja nykyistä ajattelua haastavia, todella tapahtuneita asioita. Niiden yllättävyys tai outous riippuu tulkitsijasta - joillekin yllättävät asiat eivät ole sitä toisille. Heikot signaalit kannustavat kysymään "mitä jos?".

Heikot signaalit auttavat ajattelemaan toisenlaisia tulevaisuuksia: 1) tunnistamaan ja haastamaan tulevaisuusoletuksia ja siten avartamaan omaa käsitystä siitä, mitä kaikkea voi tapahtua tulevaisuudessa, 2) sisäistämään yllätyksellisempiä kehityskulkuja ja pohtimaan asioita oman elämän, työn tai yhteiskunnan kannalta sekä 3) tunnistamaan uusia mahdollisuuksia, tapoja vaikuttaa ja nupullaan olevia kehityskulkuja, joita haluaa vahvistaa - ja siten rakentamaan parempia tulevaisuuksia yhdessä.

Toisenlaisia tarinoita tulevaisuuden arjesta

Heikot signaalit eivät ole vain jotakin outoa ja ihmeellistä. Ne auttavat meitä pohtimaan toisenlaista arkea. Olemmekin sijoittaneet signaalit arkipäivään ja tuttuihin paikkoihin: kotiin, työpaikalle, luontoon, kaupungilla käymiseen, päätöksentekoon sekä metaversumiin.

"Jotta olisimme valmiimpia ajattelemaan ja vaikuttamaan tulevaisuuteen, on paitsi avarrettava tulevaisuusajattelua, myös arkipäiväistettävä tulevaisuustietoa ja konkretisoitava vaikutuksia ihmisten arjen tasolla. Tulevaisuus ei yleensä yllätä siksi, että tietoa ei olisi riittävästi saatavilla, vaan koska tietoa voi olla vaikea kytkeä tämän päivän valintoihin ja toimintaan," sanoo Sitran ennakointi- ja strategiajohtaja Katri Vataja.

Olemme halunneet paitsi hahmotella, millaisista tulevaisuuksista heikot signaalit kertovat, myös millaista näissä tulevaisuuksissa olisi elää:

Poskipäihini sattuu, kun jälleen hymyilen päästäksesi sisään työpaikalle. Vaikka vielä hieman väsyttää, koitan näyttää keskittyneeltä, sillä tiedän, että joukko valvontakameroita seuraa toimiani. Astelen reippaasti eteenpäin, jotta onnistuisin huijaamaan älykenkiäni, vaikka älytatuointiini se ei taida vaikuttaa. (yksi selvityksen tulevaisuustarinoista)

Heikot signaalit 2022 - tarinoita tulevaisuuksista -selvitys sisältää kokoelman aikamme kannalta mielenkiintoisia heikkoja signaaleja, lyhyitä signaalien pohjalta kirjoitettuja tulevaisuustarinoita sekä työkaluja heikkojen signaalien käyttämiseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yllätysten ajassa tarvitaan yhä enemmän heikkojen signaalien huomioimista - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Edessä ja käsillä on suurempia muutoksia kuin haluamme ihmiskuntana myöntää. Elämme postnormaalia yllätysten aikaa, jolloin vanhat näkemykset tulevaisuudesta eivät enää auta ratkaisemaan tämän hetken haasteita. Tarve heikkojen signaalien paremmalle huomioinnille ja hyödyntämiselle sekä niiden käytölle tulevaisuusajattelun avartamisessa on vain kasvanut muutamassa vuodessa.

# data[].attributes.body
Ympäristötunnekortit on koottu tukemaan luontoyhteyteen, ympäristöön ja maapallon ekologiseen tilaan liittyvää tunnetyöskentelyä. Korttien harjoitteet tarjoavat yhteisöllisiä tapoja käsitellä moninaisia ympäristötunteita eri ikäisten ryhmien kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ympäristötunnekortit

59 tunnesanakortin ja 4 ohjekortin pakka + kotelo

Korttipakka toimitus kirjepostissa 28 euroa (sis. toimituskulut ja ALV 24 %)

Ympäristötunnekortit on koottu tukemaan luontoyhteyteen, ympäristöön ja maapallon ekologiseen tilaan liittyvää tunnetyöskentelyä. Korttien harjoitteet tarjoavat yhteisöllisiä tapoja käsitellä moninaisia ympäristötunteita eri ikäisten ryhmien kanssa.

Kortit on painettu Suomessa. Tunnesanakorttien materiaali on synteettinen. Kotelo pahvia. Tunnesanakortit kestävät hyvin kulutusta ja kosteutta, joten kortteja voi käyttää myös ulkona luonnossa.

Korttien tuotot ohjataan Vaaran ympäristökasvatustyöhön lasten ja nuorten parissa.

Ympäristötunnekortien tunnesanat on koottu neljän eri teeman ympärille:

Ympäristötunnekortit on suunnitellut teatterintekijä ja ympäristökasvattaja Elsa Lankinen. Tunnesanaston lähteenä ja inspiraationa on käytetty Panu Pihkalan teosta: Mieli maassa? - ympäristötunteet, Kirjapaja 2019. Korttien graafinen suunnittelu Sofia Kivistö.

Lisätiedot https://www.vaarakollektiivi.fi/ymparistokasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Ympäristötunnekortit 59 tunnesanakortin ja 4 ohjekortin pakka + kotelo Korttipakka toimitus kirjepostissa 28 euroa (sis. toimituskulut ja ALV 24 %) Ympäristötunnekortit on koottu tukemaan luontoyhteyteen, ympäristöön ja maapallon ekologiseen tilaan liittyvää tunnetyöskentelyä. Korttien harjoitteet tarjoavat yhteisöllisiä tapoja käsitellä moninaisia ympäristötunteita eri ikäisten ryhmien kanssa. Kortit on painettu Suomessa. Tunnesanakorttien materiaali on synteettinen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista ja Suomen kehitysyhteistyöstä!

# data[].attributes.body
Raportti käsittelee vaate- ja tekstiiliteollisuuden välttämätöntä siirtymää hiilivapaaseen kiertotalouteen, ja tämän murroksen työllisyysvaikutuksia yritysvastuun näkökulmasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastokriisin ja luontokadon ratkaiseminen edellyttää merkittäviä muutoksia siihen, miten materiaalia ja energiaa käytetään. Tämä tarkoittaa muutosta myös siihen, millaisilla tuotteilla tai palveluilla erilaisia tarpeita täytetään. Seurauksena työpaikat ja globaalit tuotantorakenteet ovat ennennäkemättömän muutospaineen edessä. Jotta ratkaisu planetaaristen rajojen ylittämiseen on sosiaalisesti kestävä, on oikeudenmukainen siirtymä huomioitava alusta lähtien. Oikeudenmukaisen siirtymän tarve on tunnistettu ensimmäisenä fossiilisen energiantuotannon kohdalla kuten kivihiilikaivoksissa ja -voimaloissa, mutta periaate on pikaisesti ymmärrettävä myös laajemmin.

Vaate- ja tekstiiliteollisuus on esimerkki toimialasta, jossa yhdistyvät merkittävät ympäristö- ja työllisyysvaikutukset, mikä tekee sen alttiiksi murrosvaiheen sosiaalisille ongelmille. Vaate- ja tekstiiliteollisuuden kohdalla puhutaan usein niin sanotusta pikamuodista eli siitä, että vaatteita hankitaan paljon ja yksittäisiä vaatekappaleita käytetään vähän. Euroopan ympäristöviraston selvityksen mukaan eurooppalaiset kuluttavat aiempaa enemmän tekstiilejä, vaikka niihin käytetään aiempaa pienempi osuus tuloista. Eurooppalaisen keskivertokuluttajan arvioidaan hankkivan vuosittain 26 kilogrammaa tekstiilejä. ¹ Vastaavasti vaatteiden käyttökerrat ovat laskeneet samalla ajanjaksolla noin kolmanneksella. Kuluttajat haaskaavat vuosittain jopa 460 miljardin dollarin arvosta vaatteita heittämällä ne pois käyttökelpoisina. ²

Globaalisti vaate- ja tekstiiliteollisuus on ympäristöongelma jo pelkästään ilmastopäästöjensä vuoksi. Alan osuuden kaikista kasvihuonepäästöistä arvioidaan olevan noin 4-10 prosenttia ³. Ilmastopäästöjen lisäksi vaate- ja tekstiiliteollisuus käyttää huomattavia määriä luonnonvaroja, maapinta-alaa ja vettä, ja aiheuttaa päästöjä muun muassa vesistöihin ⁴.

Aivan kuten alan ympäristövaikutukset myös sitä koskettavan ekologisen siirtymän aiheuttamat sosiaaliset vaikutukset tulevat olemaan sekä paikallisia että maailmanlaajuisia. Ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyvät toimet ovat kuitenkin vasta alkutekijöissään. Hitaasti käynnistymässä oleva globaali siirtymä fossiilisista polttoaineista päästöttömään energiantuotantoon auttaa jonkin verran, minkä lisäksi esillä on ollut erilaisia keinoja kiertotalouden edistämiseksi tai kulutuskulttuurin muuttamiseksi esimerkiksi vuokraus- ja korjauspalveluita suosivaksi ⁵. Tulevaisuudessa välttämätön kierrätysprosessien tehostuminen että kuluttajien käyttäytymisen muutos tulevat aiheuttamaan negatiivisia työllisyysvaikutuksia sekä vaate- ja tekstiiliteollisuuden perinteisissä tuottaja- että kuluttajamaissa.

YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asioiden pääosasto DESA:n vuonna 2020 julkaiseman World Social Reportin mukaan oikeudenmukainen siirtymä vihreään talouteen edellyttää ilmastotoimien integroimista työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan, koulutukseen sekä erilaisiin muutostukiin ⁶. Oikeudenmukainen siirtymä on toistaiseksi konkretisoitunut lähinnä työn luonteen muutoksen edellyttämänä koulutustarpeena esimerkiksi silloin, kun fossiilisen energian tuotannon työpaikat vähenevät ja uusiutuvan energian tuotannon työpaikat lisääntyvät. Pikamuodin kohdalla oikeudenmukainen siirtymä voi kuitenkin olla huomattavasti pelkkää työntekijän muuntokoulutusta monimutkaisempi kysymys, sillä pikamuodin aiheuttaman ympäristörasitteen vähentäminen voi edellyttää tuotantotapamuutosten lisäksi myös toimia, joilla vaatteiden kokonaiskysyntä vähenee. Silloin kyse ei ole pelkästään siitä, että yhdenlaiset työpaikat muuttuvat toisenlaisiksi, vaan siitä, että työpaikkoja voi siirtyä esimerkiksi Aasian tuotantomaista lähellä kuluttajia oleviin vuokraus- tai korjauspalveluihin, taikka peräti siitä, että koko globaalin toimialan työllisyys vähenee.

Oikeudenmukainen siirtymä on yritysvastuukysymys. Yritysten tulee kantaa vastuuta ilmastonmuutoksen haitallisista ihmisoikeusvaikutuksista vähentämällä tehokkaasti kasvihuonekaasupäästöjään ja tukemalla ilmastonmuutokseen sopeutumista. Ilmastotieteen mukaiset päästövähennykset eivät kuitenkaan riitä ihmisoikeusvastuun kantamiseksi vaan niiden edellyttämät toimenpiteet tulee toteuttaa ihmisoikeuksia kunnioittaen ja asianmukaista ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuutta noudattaen. Tämä tarkoittaa, että yritykset eivät voi päästöjä vähentäessään esimerkiksi sivuuttaa vaikutuksia työntekijöihin niiden arvoketjuissa. Vaikka valtioiden rooli oikeudenmukaisen siirtymän varmistamisessa on olennainen, tulee yritysten tarvittaessa käyttää vaikutusvaltaansa ihmisoikeuksia kunnioittavan oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi. ⁷

Tämä raportti käsittelee vaate- ja tekstiiliteollisuuden murrosta ja yritysten vastuuta alan oikeudenmukaisessa siirtymässä. Seuraava luku käsittelee vaate- ja tekstiiliteollisuuden globaalia tilaa, ilmastopäästöjä ja kehitystrendejä. Luvussa kolme käsitellään kiertotaloutta tapana pienentää vaate- ja tekstiiliteollisuuden ympäristövaikutusta. Luvussa neljä esitellään oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet. Luvussa viisi arvioidaan, millaisia vaikutuksia vaate- ja tekstiiliteollisuuden kestävyysmurroksella on, millaiset lähtökohdat ja valmiudet merkittävillä globaalissa etelässä sijaitsevilla vaate- ja tekstiilialan tuotantomailla on tämän murroksen kohtaamisessa. Luku kuusi käsittelee vaate- ja tekstiilialan yritysten vastuuta alan oikeudenmukaisessa siirtymässä.

2. Ilmastokriisi edellyttää muutoksia vaate- ja tekstiilialalle

Vaatteiden ja tekstiilien arvoketjut ovat pitkiä ja globaaleja. Kuluttajalle päätyvä tuote saa alkunsa raaka-aineen tuotannossa eli esimerkiksi puuvillan viljelyssä, josta se etenee langan valmistuksen, tekstiilin valmistuksen ja vaatteen valmistuksen kautta myyntiin. Jokaisesta vaiheesta voi huolehtia yksi tai useampi eri yritys. Varsinkin tuotantoketjun alkupää voi olla jakautunut useampaan ketjuun, jolloin esimerkiksi yksittäisen vaatekappaleen valmistuksessa ja logistiikassa voi olla mukana kymmeniä yrityksiä.

Vaate- ja tekstiiliala on kasvanut huomattavasti viime vuosikymmeninä: globaalin kulutuksen arvioidaan yli kaksinkertaistuneen vuosina 1975-2018 ja tuotannon noin kaksinkertaistuneen vuoden 2000 jälkeen. Alan kasvun on arvioitu jatkuvan edelleen. Kasvu on osittain mahdollista siksi, että ostettuja vaatteita käytetään aiempaa vähemmän. Käytetyt tuotteet päätyvät usein tekstiilijätteeksi, jota syntyy globaalisti vuosittain 92 miljoonaa tonnia. ⁸

Ellen MacArthur -säätiön raportissa arvioidaan, että arvoketju huomioiden pelkästään vaatetoimialan vuosittainen arvo on 1 300 miljardia dollaria ja työllistävä vaikutus 300 miljoonaa ⁹. WTO:n tilastoissa vaatteiden ja tekstiilien kansainvälinen kauppa oli vuonna 2020 arvoltaan lähes 800 miljardia dollaria. Yksittäisistä maista merkittävin tuottaja on Kiina, jonka osuus on noin kolmannes kansainvälisestä kaupasta. Muita merkittäviä tuottajia ovat muun muassa Bangladesh, EU, Intia, Turkki ja Vietnam. ¹⁰ Käytettyjen vaatteiden osuus vaatekaupan arvosta on tilastopalvelu Statistan mukaan noin kaksi prosenttia ¹¹.

EU on merkittävä toimija sekä tuotannossa että kulutuksessa. Vaate- ja tekstiilialan etujärjestö Euratexin arvion mukaan EU:n vaate- ja tekstiiliteollisuuden liikevaihto on 162 miljardia euroa, ja alan arvioidaan työllistävän Euroopan unionissa noin 1,5 miljoonaa henkilöä noin 160 000 eri yrityksessä. Kulutus on EU-alueella huomattavasti tuotantoa suurempaa, sillä vaatteiden ja tekstiilien vienti unionista oli vuonna 2019 arvoltaan noin 61 miljardia euroa ja tuonti noin 109 miljardia euroa. ¹²

Suomessa vaate- ja tekstiilialan arvioidaan työllistävän noin 18 000 henkeä, joista noin puolet tukku- ja vähittäiskaupassa, noin 35 prosenttia tuotannossa ja noin 15 prosenttia vaate- ja tekstiilihuollon työtehtävissä. Vuonna 2019 alan liikevaihto Suomessa oli 3,95 miljardia euroa. ¹³

Vuosittain Suomeen tuodaan vaatteita ja tekstiilejä noin 120 000 tonnia ¹⁴. Vuoden 2020 tuonti oli arvoltaan noin 2,3 miljardia euroa, josta vaatteiden osuus oli noin 1,4 miljardia euroa. Tuontimaista ylivoimaisesti merkittävin oli Kiina 38 prosentin osuudella. Seuraavina tulivat Bangladesh seitsemän prosentin, Turkki ja Saksa noin viiden sekä Ruotsi noin neljän prosentin osuuksilla. Vienti oli selvästi pienempää, yhteensä 551 miljoonan euron arvoista, ja siitä valtaosa kohdistui Eurooppaan. Tuonnin ja viennin erotus on kasvanut vuosina 2006-2020, sillä vaatteiden ja tekstiilien tuonti kasvoi ajanjaksolla 25 prosenttia, kun taas vienti supistui 13 prosenttia. ¹⁵

Yhtä asukasta kohden laskettu rahankäyttö vaatteisiin ja tekstiileihin yli kaksinkertaistui vuosina 1993-2011, mutta on sittemmin vakiintunut hieman yli 800 euroon vuodessa. Vuonna 2019 vaatteisiin käytettiin yhteensä 4,1 miljardia euroa ja kodintekstiileihin 0,5 miljardia euroa. ¹⁶ Asukasmäärään suhteutettuna summat ovat eurooppalaista keskitasoa. ¹⁷

Tilastokeskuksen uusimmassa kotitalouksien kulutusta koskevassa tilastojulkaisussa kotitalouskohtaiset kulutusmenot vaatteisiin ovat kasvaneet vuosina 2001-2016 noin 27 prosenttia eli jokseenkin linjassa yleisen kulutusmenojen kasvun kanssa, kun taas kodintekstiileihin käytetty rahamäärä on pysynyt jokseenkin ennallaan. Kulutusmenot luokassa, jossa ovat mukana "vaatteiden pesu, valmistus ja vuokraus", ovat saman jakson aikana laskeneet yli kolmanneksella ja vastasivat vuonna 2016 vain noin yhtä prosenttia vaatteisiin käytetystä summasta. ¹⁸

2.1 Vaate- ja tekstiilialan ilmastovaikutukset merkittäviä

Globaalisti tekstiiliteollisuuden arvioidaan olevan hyvin merkittävä kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja. Arviot vaihtelevat riippuen siitä, mitä kaikkia tuoteryhmiä lasketaan mukaan, sekä siitä, huomioidaanko vain tuotannon vai myös käytön ja loppukäytön päästöt. Tyypillisesti vaate- ja tekstiiliteollisuuden osuus globaaleista päästöistä arvioidaan noin 4-10 prosentiksi ¹⁹.

Esimerkiksi konsulttiyhtiö McKinsey on arvioinut, että muotiteollisuuden päästöt olivat 2,1 miljardia tonnia vuonna 2018. Tästä noin 71 prosenttia syntyy tuotannossa, 6 prosenttia kuljetuksista ja vähittäismyynnistä ja loput 23 prosenttia käytössä ja käytöstä poistamisessa. Arvion mukaan puolentoista asteen tavoite edellyttäisi alan päästöjen puolittamista vuoteen 2030 mennessä, mutta ilman lisätoimia päästöjen ennustetaan kasvavan noin 30 prosenttia. ²⁰

Samassa McKinseyn raportissa arvioitiin myös erilaisilla toimenpiteillä saavutettavien päästövähennysten suuruutta ja hintaa. Merkittävimmät päästövähennykset olisi mahdollista saavuttaa tuotannossa muun muassa parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä päästöttömän energian käyttöä sekä tehostamalla raaka-aineiden valmistusta esimerkiksi kohdentamalla tarkemmin lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöä puuvillan tuotannossa. Merkittäviä vähennyksiä voitaisiin saavuttaa myös vähentämällä vaatteiden ylituotantoa ²¹ sekä vähentämällä vaatteiden pesemistä ja koneellista kuivaamista käyttövaiheessa. ²²

Suomessa vaate- ja tekstiilialan ilmastovaikutusta ja tulevaisuutta kartoitettiin vuonna 2020 julkaistussa Hiilineutraali tekstiiliteollisuus -tiekarttaraportissa ²³. Suomen rajojen sisäpuolella syntyviin päästöihin keskittyneen arvion mukaan vaate- ja tekstiilialan päästöt olivat vuonna 2018 noin 59 300 tonnia eli noin 0,1 prosenttia Suomen kansallisista päästöistä. On kuitenkin huomioitava, että valtaosa alan päästöistä syntyy ulkomaille ulottuvissa arvoketjuissa. Suomalaisen tekstiili- ja muotialan globaaleja ilmastopäästöjä vuonna 2021 tarkastelleessa raportissa arvioitiin, että vaatteiden ja tekstiilien kotimaisen tuotannon ja Suomeen tuotujen vaatteiden ja tekstiilien yhteenlasketut elinkaaripäästöt ovat noin 1 689 000 tonnia ²⁴. Tässä Suomen tekstiili ja muoti -etujärjestön teettämässä ja konsulttiyhtiö Clonetin kirjoittamassa raportissa tuontantovaiheen osuus arvioitiin selvästi suuremmaksi (89 prosenttia) kuin McKinseyn edellä esitetty arvio (71 prosenttia).

Ilman erillisiä toimia Suomen rajojen sisällä syntyvien vaate- ja tekstiilialan päästöjen arvioidaan noin puolittuvan vuoteen 2050 mennessä erityisesti saatavilla olevan energian tuotannon puhdistumisen myötä. Alan omilla päästövähennystoimilla, kuten energiatehokkuuden parantamisella, sähköautojen käyttöönotolla logistiikassa, öljylämmityksestä luopumalla ja siirtymällä omassa energiantuotannossa maakaasusta biokaasuun, voitaisiin saada kansallisesti syntyvät päästöt laskemaan noin kymmenesosaan nykyisestä. Näiden päästöjen kompensaatiolla ala voisi saavuttaa hiilineutraaliuden vuonna 2035 eli samaan aikaan Suomen kansallisen hiilineutraaliustavoitteen kanssa. ²⁵

Vaate- ja tekstiiliteollisuuden ilmastokuormaa voidaan tarkastella myös kulutuksen päästöjen näkökulmasta. Suomalaisten kulutuksen päästöjä koskevassa raportissa arvioitiin, että vuonna 2016 jokaisen suomalaisen vaate- ja jalkinehankinnoista aiheutui keskimäärin 262 kilogramman päästöt, mikä vastasi noin kolmea prosenttia kulutuksen per capita päästöistä. Raportissa käytettyjen lukujen perusteella on myös arvioitavissa, että pelkkien vaatteiden osuus päästöistä oli noin 90 prosenttia eli noin 235 kiloa ²⁶.

On arvioitu, että puolentoista asteen ilmastotavoite tarkoittaa suomalaisten kulutuksen päästöjen leikkaamista nykyisestä noin kymmenestä tonnista vuodessa 2,5 tonniin 2030 mennessä, 1,4 tonniin 2040 mennessä ja 0,7 tonniin 2050 mennessä. Toisaalta on syytä huomioida, että näiden lukujen takana on lämpenemisen puoleentoista asteeseen vain 50 prosentin todennäköisyydellä rajoittavan hiilibudjetin globaali tasajako. ²⁷ Kun lähtökohdaksi otetaan IPCC:n tuoreimman, elokuussa 2021 julkaistun raportin arvioima hiilibudjetti, jolla lämpeneminen rajoitetaan 83 prosentin todennäköisyydellä puoleentoista asteeseen ²⁸, ja jaetaan se maksukykyperiaatteen ²⁹ mukaisesti, pitäisi suomalaisten kulutuksen päästöt saada nollaan jo muutamassa vuodessa ³⁰.

Suomen tekstiili- ja muotialan arvoketjun päästöihin voidaan vaikuttaa erilaisilla toimilla. Suurimmat päästövähennykset olisi saavutettavissa sillä, että vaatteita käytettäisiin kaksi kertaa enemmän, jolloin uusien vaatteiden tarve vähenisi (46 prosentin vähennys), sekä siirtymällä tuotannossa uusiutuvaan energiaan (40 prosentin vähennys). Jos taas kaikki neitseellinen puuvilla ja polyesteri korvattaisiin kierrätyskuiduilla, arvoketjujen päästöt voisivat vähentyä 19 prosenttia. Raportti kuitenkin toteaa, ettei tämä ole nopeasti saavutettavissa kierrätyskuitujen rajallisen saatavuuden ja soveltuvuuden vuoksi. ³¹

Seuraavissa alaluvuissa esitellään konsepteja ja hankkeita, joiden puitteissa alan päästöjä on pyritty ja pyritään vähentämään. Näitä ovat yrityskohtaiset ilmastotavoitteet sekä erilaiset muut ohjelmat ja aloitteet päästöjen vähentämiseksi. Luvussa kolme käsitellään tarkemmin kiertotaloutta, jonka alle suuri osa konkreettisista toimenpiteistä kuuluu.

Vaate- ja tekstiiliteollisuuden paikallisia ympäristövaikutuksia

Vaatteiden ja tekstiilien arvoketju on pitkä ja sen jokaiseen vaiheeseen - tuotantoon, käyttöön ja käytöstä poistoon - liittyy luonnonvarojen tai muiden resurssien käyttöä sekä siitä aiheutuvia ympäristövaikutuksia. Alan tuotantorakenteista johtuen ympäristövaikutukset painottuvat kehittyviin maihin ³².

Globaali vaate- ja tekstiiliteollisuus käyttää valtavan määrän vettä muun muassa kuitujen tuotannossa (erityisesti puuvillaviljelmien kastelussa) ja lopputuotteiden valmistuksessa (erityisesti värjäyksessä). Arvio tuotantovaiheen vuosittaisesta vedenkulutuksesta on 215 miljardia kuutiota.EU:ssa kulutettavien vaatteiden, jalkineiden ja tekstiilien tuotanto ja jakelu aiheuttavat vuosittain keskimäärin noin 1 300 kilogrammaa luonnonvarojen käyttöä asukasta kohden, kun huomioidaan myös tuotantoketjussa tarvittava infrastruktuuri. Tämä tarkoittaa esimerkiksi fossiilisia polttoaineita, lannoitteita, mineraaleja ja metalleja sekä biomassaa, mutta vedenkäyttö on laskettu vielä tästä luvusta erikseen. Muihin tuoteryhmiin verrattuna vaatteiden, jalkineiden ja tekstiilien luonnonvarojen käyttö painottuu vahvasti EU:n ulkopuolelle, sillä kuormituksesta vain 15 prosenttia syntyy EU:n alueella.Vaatteiden ja tekstiilien tuotantoketjun vedenkäyttö on tilastoitu erikseen muista luonnonvaroista ja sen arvioidaan olevan EU:ssa vuosittain noin 104 kuutiota per asukas. Veden ja muiden luonnonvarojen käytön lisäksi vaatteiden, jalkineiden ja tekstiilien käyttö vie myös maapinta-alaa, jonka osalta kuormitus on noin 700 neliömetriä per EU-asukas. Veden ja maa-alan kohdalla kulutus kohdistuu jopa luonnonvaroja selvemmin EU:n ulkopuolisille alueille, sillä EU:n alueelle kohdistuva veden ja maan kulutus ovat vain alle kymmenen prosenttia.Vaate- ja tekstiiliteollisuuden arvoketjuissa käytetään satoja kemikaaleja lähtien puuvillatuotannon lannoitteista ja torjunta-aineista, jatkuen muun muassa tuotantovaiheen väriaineiden kautta käyttövaiheen pesuaineisiin. Osa näistä kemikaaleista päätyy jätevesien mukana lähiympäristöön aiheuttaen saastumista ja terveysongelmia. Myös keinotekstiileistä pesussa irtoavat mikrokuidut ja -muovit on tunnistettu ongelmallisiksi.Tuotantoketjun lisäksi vaatteiden ja tekstiilien käyttövaihe kuormittaa ympäristöä muun muassa energiankulutuksen, vedenkäytön ja jäteveden myötä. Käytöstä poistaminen aiheuttaa puolestaan tekstiilijätettä, joka päätyy parhaimmillaan kierrätykseen ja pahimmillaan polttoon tai täysin hyödyntämättömäksi jätteeksi muun muassa kehitysmaihin ³³ Vedenkäyttö tarkoittaa myös sitä, että alan tuotannossa syntyy jätevettä, joka lasketaan pahimmillaan käsittelemättömänä takaisin vesistöihin. Esimerkiksi Water Witness -järjestö on hiljattain nostanut tämän ongelman esiin Afrikan kasvavan tekstiiliteollisuuden kohdalla ³⁴.
³⁵

³⁶

³⁷

³⁸. Vaikka vaatteet päätyisivät lopulta kierrätyksen kautta uusiokäyttöön, kuormittaa tämäkin vaihe ympäristöä vähintään esimerkiksi logistiikan kautta.

2.2 Yritysten ilmastotoimet riittämättömiä

Yrityksissä ilmastotoimet käynnistetään yleensä laatimalla ilmastotavoitteita, jotka voivat koskea esimerkiksi tietynsuuruista päästövähennystä tavoitevuoteen mennessä tai päästökompensaatiolla saavutettavaa hiilineutraaliutta. Varsinkin viime vuosina yritysten ilmastotavoitteissa ovat yleistyneet niin sanotut nettonollatavoitteet, joissa yhdistyvät ilmastotieteen mukaiset päästövähennyspolut ja viimeisten päästöjen kompensoiminen sitomalla hiiltä pois ilmakehästä. ³⁹

Varsinkin vaate- ja tekstiiliteollisuudessa, jossa arvoketjut ovat pitkiä ja monimutkaisia, on olennaista määritellä ilmastotavoitteessa selvästi se, mitä yrityksen päästöjä lasketaan tavoitteen piiriin. Yritysten päästöjen kohdalla puhutaan tyypillisesti niin sanotun GHG-protokollan mukaisista scope 1, 2 ja 3 -päästöistä. Scope 1 kattaa oman toiminnan suorat päästöt, scope 2 hankitun energian tuotannon päästöt ja scope 3 arvoketjun päästöt. Scope 3 jakautuu vielä niin sanottuihin upstream- ja downstream-päästöihin riippuen siitä, onko kyse päästöistä, jotka syntyvät yritysten omiin hankintoihin liittyen (upstream) vai vasta tuotteiden käyttö- tai käytöstäpoistovaiheessa syntyvistä päästöistä (downstream). ⁴⁰

Se, miten päästöt jakautuvat arvoketjun eri vaiheisiin, riippuu suuresti toimialasta ⁴¹. Esimerkiksi oman toiminnan scope 1 päästöt voivat vaihdella suuresti: valtavasti fossiilisia polttoaineita polttavan Finnairin scope 1 -päästöt olivat vuonna 2020 noin 82 prosenttia yhtiön kaikista scope 1-3 päästöistä ⁴², kun taas muiden yritysten valmistamia tuotteita myyvän S-ryhmän scope 1 -päästöt olivat samana vuonna noin prosentin ⁴³.

Myös vaate- ja tekstiiliteollisuudessa päästöt painottuvat tyypillisesti alihankintaan sekä tuotteiden myynnin jälkeiseen käyttöön eli scope 3 -päästöihin. Esimerkiksi Levi Strauss & Co. kertoo vastuullisuusraportissaan, että sen scope 1 ja scope 2 päästöt ovat yhteensä ainoastaan 0,55 prosenttia yrityksen kokonaispäästöistä ja että valtaosa sen päästöistä syntyy tuotannossa (60 prosenttia) ja käyttövaiheessa (28 prosenttia) loppujen jakautuessa muun muassa logistiikkaan ja käytöstä poistoon ⁴⁴.

Levi Strauss & Co. on asettanut tavoitteekseen vähentää omia scope 1 ja 2 -päästöjään 90 prosenttia vuodesta 2016 vuoteen 2025 mennessä. Yrityksen teettämien tuotteiden päästöjä, eli scope 3 upstream-päästöjä, vähennetään 40 prosenttia samalla ajanjaksolla. Yrityksen ilmastotavoite ei kata niin sanottuja scope 3 downstream-päästöjä, eli esimerkiksi myytyjen vaatteiden käyttövaiheen päästöjä. Yrityksen oman toiminnan scope 1 ja 2 -päästöjen vähentämisessä tärkein toimi on ollut siirtyminen uusiutuvaan energiaan, jonka osuus on jo vuosina 2016-2020 nostettu 24 prosentista 76 prosenttiin, ja tavoitteena on 100 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Tämän ja muiden toimien seurauksena scope 1 ja 2 -päästöt ovat laskeneet jo 57 prosenttia. Kokoluokaltaan huomattavasti merkittävämpiä alihankinnan päästöjä on saatu vähennettyä vain 14 prosenttia vuoden 2016 tasosta. Vaatimattomat vähennykset on saatu aikaan siirtymällä osittain kestävämpiin raaka-aineisiin sekä sähköverkkoon tehdyillä parannuksilla joissain tuotantopaikoissa. Scope 3 -päästöjen vähentämisessä tärkein työkalu on päästövähennystavoitteiden edellyttäminen materiaalien ja vaatteiden valmistajilta. Yrityksen mukaan sen tärkeimmät tavarantoimittajat ovat sitoutuneet vähentämään päästöjään 40-60 prosenttia - aikajännettä ja lähtötasoa ei tosin vastuullisuusraportissa avata. ⁴⁵

Tällainen koko arvoketjun kattava päästöjen hallinta on olennainen osa yrityksen ilmastovastuuta. YK:n alainen UNECE nosti marraskuussa 2021 alihankintaketjujen hallinnan ja läpinäkyvyyden keinona tunnistaa ja vähentää vaate- ja tekstiiliteollisuuden kasvihuonekaasupäästöjä ⁴⁶. Lisäksi sen helmikuussa 2021 hyväksytyssä politiikkasuosituksessa peräänkuulutetaan hallituksilta poliittisia päätöksiä, jotka edistävät vaate- ja tekstiiliteollisuuden arvoketjujen läpinäkyvyyttä kattaen muun muassa raaka-aineet ja tuotantoprosessit sekä taloudellisen että sosiaalisen vastuullisuuden. ⁴⁷

Finnwatchin kyselyissä, joihin on vastannut myös joukko suomalaisia vaate- ja tekstiilialan yrityksiä, on käynyt ilmi, että vain hyvin harvat yritykset edellyttävät alihankkijoiltaan päästöraportointia tai päästövähennystoimia. Koska päästöjä ei huomioida jo ostosopimuksia ja alihankkijoita valittaessa, yrityksillä on vaikeuksia jälkikäteen saada luotettavia lukuja alihankinnan päästöistä ⁴⁸. Tyypillisesti scope 3 -päästöjä arvioidaankin laskentatyökaluilla, joissa on esimerkiksi oletusarvot eri materiaalien päästöille. Suomessa tekstiilialan etujärjestö STJM tarjoaa tällaisen laskurin sen Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumukseen liittyville yrityksille ⁴⁹. Vaikka staattiset laskurit lisäävät yleisesti yritysten tietoisuutta ja ymmärrystä arvoketjujen päästöistä, ne eivät suoraan kerro yrityksen oman arvoketjun päästöjä tai kannusta arvoketjussa olevia toimijoita päästövähennyksiin ⁵⁰.

Alihankinnan päästöjen hallintaa voidaan edistää myös esimerkiksi ympäristövaikutusten hallinnointiin tarkoitetulla Amfori BEPI -ympäristöjärjestelmällä. Suomalaisista vaate- ja tekstiilialan yrityksistä muun muassa Basic-Fashion, North Outdoor ja Vallila ovat siinä mukana, mutta järjestelmän hyödyntäminen tuotantolaitosten kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan on vielä toistaiseksi harvinaista ⁵¹.

Yritysten omat hankinta- ja investointipäätökset sekä muut valinnat vaikuttavat suoraan siihen, millaiset ovat sen scope 1 ja 2 päästöt sekä scope 3:n upstream-päästöt. Muun muassa tuotekehityksen kautta yrityksillä on mahdollisuus vaikuttaa myös scope 3:n downstream-päästöihin. Nettonollatavoitteissa edellytetään tyypillisesti koko arvoketjun päästöjen huomioimista ⁵². Kun ne asetetaan tyypillisesti melko kauas, jopa vuosikymmenten päähän, voidaan katsoa, että koko arvoketjun päästöt ovat yrityksen hallinnassa ⁵³.

2.3 Vaate- ja tekstiilialan yhteiset aloitteet päästöjen vähentämiseksi

Yritysten itsenäisten toimien ohella päästövähennyksiin on kannustettu ja ohjattu erilaisilla hankkeilla. Kun yritykset esimerkiksi puhuvat tieteeseen perustuvista ilmastotavoitteista, kyseessä on usein niin sanottu Science Based Targets -järjestelmä. Esimerkiksi edellisessä luvussa kuvatut Levis Strauss & Co:n tavoitteet ovat järjestelmän mukaiset.

Järjestelmän ovat kehittäneet yhteistyössä yritysten ilmastotavoitteita seuraava Carbon Disclosure Project, YK:n Global Compact -aloite, Maailman luonnonvarainstituutti WRI ja Maailman luonnonsäätiö WWF. Tammikuussa 2022 järjestelmään oli liittynyt yhteensä 2 392 yritystä, joista 1 123 on asettanut järjestelmän mukaisen tavoitteen ja loput sitoutuneet tekemään näin kahden vuoden aikana. Vaate- ja tekstiilialan yrityksiä on vähintään sitoumuksella mukana 152, joiden lisäksi suuri osa 125 järjestelmään kuuluvasta vähittäistavarakaupan toimijasta myy tai jopa teettää vaatteita. ⁵⁴

Science Based Targets -järjestelmään liittyvän yrityksen tulee asettaa itselleen 5-10 vuoden välein koko konsernin kattava ja järjestelmän kriteerit täyttävä ilmastotavoite, joka sisältää puolentoista tai selvästi alle kahden asteen tavoitteen mukaiset päästövähennykset. Lisäksi tietyille toimialoille on julkaistu yksityiskohtaisempia oppaita. Esimerkiksi vaate- ja tekstiilialan oppaassa on erillinen osio siitä, miten vaatteiden käyttövaiheen päästöt, eli esimerkiksi pesemiseen liittyvän energiankulutuksen päästöt, voi huomioida, joskaan sitä ei edellytetä. Opas suosittelee myös materiaalivalintoihin tai käyttäjiin kohdistuvaan viestintään liittyviä toimia, joilla voidaan pyrkiä vähentämään tuotteiden pesemistä. Oppaassa on myös esitelty muutamien alan yritysten SBT-tavoitteita.

Se, että vaate- ja tekstiilialalla suuri osa päästöistä syntyy arvoketjussa, ei kuitenkaan tarkoita, että alan yrityksiltä edellytettäisiin SBT-järjestelmässä sen laajempaa näiden päästöjen huomioimista kuin muillakaan toimialoilla. Lastenvaateyhtiö Reima ilmoitti tammikuussa 2022 sitotuneensa ensimmäisenä suomalaisena vaateyhtiönä asettamaan itselleen SBT-tavoitteet ⁵⁵. Reiman tavoitteet julkaistaan vuoden 2022, kun niille on saatu SBT-järjestelmän hyväksyntä.

Finnwatch kävi tätä raporttia varten läpi vaate- ja tekstiilialan yritysten asettamat SBT-tavoitteet, joita oli tammikuussa 2022 yhteensä 63 yrityksellä mukaan lukien muun muassa Adidas, Hugo Boss, Ralph Lauren ja Zalando ⁵⁶. Lähes kaikkien yritysten (59 kpl) tavoitteet oli arvioitu puolentoista asteen ilmastotavoitteen mukaisiksi. Kolmella yrityksellä oli selvästi alle kahden asteen SBT-tavoite ja yhdellä yrityksellä kahden asteen SBT-tavoite.

Järjestelmän säännöt ovat huomattavasti tiukemmat scope 1 ja 2 -päästötavoitteiden osalta, joten tarkastelussa keskityttiin scope 3 -tavoitteisiin, jotka tyypillisesti kattavat valtaosan vaate- ja tekstiiliyritysten päästöistä ja joiden asettamisessa SBT-antaa enemmän vapauksia ⁵⁷. Järjestelmä ei esimerkiksi edellytä absoluuttista päästövähennystä scope 3 -päästöille vaan tavoitteen voi asettaa suhteessa esimerkiksi ostojen määrään. Lisäksi yritys voi tietyin ehdoin valita esimerkiksi sen, kattaako sen scope 3 -tavoite vain ostot vai myös esimerkiksi tuotteiden käytön päästöt.

Lähes puolet yrityksistä (30 kpl) oli asettanut scope 3 -vähennystavoitteen suhteessa johonkin liiketoiminnan tunnuslukuun, mikä ei siis tarkoita päästöjen vähenemistä esitetyn prosenttitavoitteen mukaisesti tai välttämättä lainkaan, jos yrityksen toiminta kasvaa nopeasti. Yhteensä 13 yritystä oli asettanut absoluuttisen päästövähennyksen osalle scope 3 -päästöistä, käytännössä usein ostettujen tuotteiden valmistuksen päästöille. Loput 20 yritystä olivat asettaneet joko yhteisen vähennystavoitteen scope 1, 2 ja 3 -päästöjen absoluuttiselle vähentämiselle (11 kpl) tai scope 1 ja 2 -tavoitteesta erillisen tavoitteen scope 3 -päästöjen vähentämiselle (9 kpl).

Niistä 33 yrityksestä, jotka olivat asettaneet absoluuttisen vähennystavoitteen ainakin osalle scope 3 -päästöistään, vain 11 oli valinnut päästövähennysprosentin, joka vastasi tai ylitti SBT-järjestelmän scope 1 ja 2 -päästöiltä edellyttämää vuosittaista vähennystahdin. Neljällä yrityksellä scope 3 -päästöjen tavoitteen vähennystahti oli hyvin vaatimaton, eli kaksi prosenttia vuodessa tai sen alle. ⁵⁸

Käytännössä harva näistä yrityksistä on kuitenkaan esittänyt julkisesti kovin selkeitä suunnitelmia siitä, miten scope 3 -päästöjä vähennetään. Esimerkiksi muotitalo Burberry, joka on yksi scope 3 -päästöjen absoluuttiselle vähentämiselle tavoitteen asettaneista yrityksistä ⁵⁹, mainitsee vastuullisuusraportissaan alihankkijoihin vaikuttamisen, jota on tehty muun muassa opastamalla tuottajia uusiutuvan energian käyttöön ⁶⁰. Monella muullakin Science Based Targets -järjestelmän mukaisen tavoitteen asettaneella yrityksellä konkreettiset kuvaukset tehdyistä tai suunnitelluista päästövähennyksistä keskittyvät scope 1 ja 2 -päästöihin.

Science Based Targets on myös osa vuonna 2019 Ranskan G7-kokouksessa sovittua The Fashion Pactia, jonka on allekirjoittanut 77 vaate- ja tekstiilialan yritystä muun muassa Armani, Burberry, Prada ja Ralph Lauren. Allekirjoittajat sitoutuvat asettamaan SBT-tavoitteen ja saavuttamaan nettonollan viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Ilmaston lisäksi sitoumuksen kaksi muuta pilaria ovat luonnon monimuotoisuus ja merien tila, joiden edistämiseksi edellytetään muun muassa metsäkadon vastaisia toimia ja pakkauksissa käytettävän muovin vähentämistä. ⁶¹

Vaate- ja tekstiilialan toimijat sopivat vuonna 2018 Puolan Katowicessa järjestetyssä YK-ilmastokokouksessa myös alan yhteisestä visiosta, jossa nettonollapäästöt saavutetaan vuoteen 2050 mennessä ⁶². Fashion Industry Charter for Climate Action -peruskirjan on allekirjoittanut yli sata yritystä joukossa alan merkittävimpiä toimijoita kuten Adidas, H&M, Levi Strauss, Nike ja Primark ⁶³.

Allekirjoittajat sitoutuvat muun muassa selvittämään, seuraamaan ja raportoimaan päästöjään sekä vähentämään koko arvoketjun kattavia (scope 1, 2 ja 3) päästöjä vähintään 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä käyttäen vertailuun vuoden 2015 tai sitä myöhemmän vuoden päästöjä. Lisäksi allekirjoittaja sitoutuvat muun muassa edistämään kiertotalousmalleja ja valistamaan kuluttajia erityisesti tekstiilien käytön ja käytöstä poiston ilmastovaikutuksista. ⁶⁴

Omien toimien lisäksi allekirjoittajat ovat sitoutuneet yhteistyöhön, jota tehdään työryhmissä, jotka keskittyvät muun muassa raaka-aineisiin, tuotannossa käytettyyn energiaan, rahoitukseen ja vähittäismyyntiin ⁶⁵. Fashion Industry Charter for Climate Action ei sisällä raportointi- tai valvontamekanismia, ja se keskittyy lähinnä päästöihin, joten siihen ei ole sisällytetty kirjauksia esimerkiksi työntekijöiden oikeudesta oikeudenmukaiseen siirtymään.

YK:n ilmastoneuvotteluorganisaatio UNFCCC ja kestävämpää materiaalien käyttöä tekstiilialalla ajava Textile Exchange -järjestö haastoivat vuonna 2021 vaate- ja tekstiilialan yritykset kasvattamaan kierrätetyn polyesterin osuutta 14 prosentista 45 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Kierrätetyn polyesterin päästöjen arvioidaan olevan noin 70 prosenttia pienemmät kuin neitseellisellä polyesterillä. Jotta kampanjan tavoite voitaisiin saavuttaa globaalisti, mukaan lähtevien yritysten suositellaan pyrkivän omassa toiminnassaan 80-100 prosentin kierrätysosuuteen käyttämässään polyesterissä. Käynnistysvaiheessa mukaan lähti 85 brändiä, muun muassa Adidas, H&M ja Helly Hansen. ⁶⁶

Suomessa vaate- ja tekstiilialan päästövähennyksiä on pyritty vauhdittamaan alan niin sanotun tiekarttatyön yhteydessä käynnistetyllä Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumuksella, johon on toistaiseksi sitoutunut 15 yritystä ⁶⁷ mukaan lukien muun muassa Image Wear, Novita ja Uhana. Sitoumuksessa edellytetään hiilineutraaliutta viimeistään vuonna 2035 oman toiminnan osalta sekä päästövähennysten edistämistä arvoketjuissa. Ohjelmaan kuuluu allekirjoittajille tarjottava koulutus ja tuki muun muassa päästöjen laskentaan, vähentämiseen ja kompensaatioiden käyttöön. ⁶⁸

Vaate- ja tekstiilialalla on herätty alan suureen ilmastokuormaan asettamalla yrityskohtaisia päästövähennystavoitteita ja käynnistämällä erilaisia aloitteita alan päästöjen vähentämiseksi. Toistaiseksi näitä pyrkimyksiä läpileikkaava ongelma on se, että alihankintaketjujen päästöihin - jotka ovat usein valtaosa koko arvoketjun päästöistä - kiinnistetään huomattavasti vähemmän huomiota kuin yritysten omiin suoriin päästöihin. Tämä on näkynyt esimerkiksi Suomessa alan kotimaisiin päästöihin keskittyneessä tiekarttatyössä ja maailmalla Science Based Targets -järjestelmän vaatimuksissa, ja sen puitteissa asetetuissa tavoitteissa. Jotta alan ilmastolle aiheuttama kuormitus aidosti vähenee, on arvoketjun päästöjen vähentämiseen saatava enemmän vauhtia.

2.4 Vaate- ja tekstiilialan muita kehitystrendejä

Vaate- ja tekstiilialan uusina kehitystrendeinä on tunnistettu työvoimakustannusten nousun aiheuttama tuotannon siirtyminen Kiinasta joko Afrikkaan tai takaisin länsimaihin, tuotantoketjun automatisaation ja digitalisaatio lisääntyminen, älykkäämmät kulutusmallit kuten vaatteiden vuokraaminen sekä siirtymä ekologisemmin tuotettuihin kuituihin ⁶⁹.

Vaate- ja tekstiiliteollisuuden ympäristövaikutusten saattaminen kestävälle tasolle edellyttää, että kaikkien muiden toimien lisäksi myös tuotantoa ja kulutusta supistetaan ⁷⁰. Toistaiseksi suunta ei kuitenkaan ole tämä vaan kiertotaloudella ja muilla ilmasto- tai ympäristövaikutuksia vähentävillä toimilla saavutettua hyötyä rajoittaa se, että alalle povataan yhä vahvaa kasvua. Esimerkiksi vaatetuotannon arvioidaan kasvavan tällä vuosikymmenellä 2,7 prosenttia vuosittain (ks. myös luku 2) ⁷¹. Koronapandemiasta toipumisen jälkeen alan kasvun taustalla on muun muassa Kiinan keskiluokan kasvavat tulot, ja niiden myötä lisääntyvä kulutus ⁷².

Vaate- ja tekstiiliteollisuus on varsin työvoimavaltaista ja tuotantokustannuksista on viime vuosikymmeninä tullut yhä tärkeämpi kilpailutekijä. Tehtaita ja tuotantomaita kilpailutetaan jatkuvasti, ja tuotteet valmistetaan tekstiili- ja vaatebrändien omien tuotantolaitoksien sijaan alihankkijoiden toimesta. Tuotanto ei tyypillisesti vaadi korkeasti koulutettua työvoimaa tai paikallisia luonnonvaroja, joten alihankintaketjut voivat suuntautua nopeastikin uusiin maihin esimerkiksi palkkatasojen muuttuessa. ⁷³

Tämä muutosherkkyys on näkynyt muun muassa siinä, että palkkatason nousun myötä Kiinan osuus kansainvälisestä vaateviennistä on laskenut 36,6 prosentista 31,6 prosenttiin vuosina 2010-2020 ⁷⁴. Nousevia tuotantomaita ovat olleet muun muassa Bangladesh, Turkki ja Vietnam sekä tuoreempina esimerkkeinä myös Etiopia, Honduras ja Kambodža ⁷⁵. Myös konsulttiyhtiö Quantisin selvityksessä vuodelta 2018 arvioitiin, että yksi vaate- ja tekstiilialan trendeistä on nousevien työvoimakustannusten ajama tuotannon siirtyminen halvempien työvoimakustannusten maihin tai takaisin globaaliin pohjoiseen, jolloin alan kokonaistyöllisyys vähenisi automatisaation ja robotisaation vuoksi. Quantisin arvion mukaan ympäristövaikutusten kannalta olisi kuitenkin parempi, jos tuotanto siirtyisi esimerkiksi Afrikan tuotantomaiden sijaan sellaisiin maihin, joissa ympäristövaikutusten sääntely on pidemmälle kehittynyttä. ⁷⁶
Tulevaisuudessa kustannustason lisäksi alihankintaketjujen sijoittumiseen vaikuttaa yhä enemmän myös ulkoisten shokkien - kuten koronapandemian - aiheuttamiin häiriöihin varautuminen ja riskihallinta ⁷⁷. Konsulttiyhtiö McKinseyn vaate- ja tekstiiliteollisuuden johtajille tekemien haastatteluiden perusteella tämä voi tarkoittaa pyrkimystä aiempaa vakiintuneempiin alihankintasuhteisiin. Vaate- ja tekstiiliala on varsin altis erilaisille ulkopuolisista häiriöistä - kuten pandemioista, äärisäistä tai luonnonkatastrofeista - johtuville katkoille alihankintaketjuissa. Erikseen mainitaan Bangladeshin ja Vietnamin alttius kuumuuskausille ja tulville. ⁷⁸ Yhä suurempaan rooliin alihankintaketjujen riskienhallinnassa ovat nousemassa myös erilaiset sitovat yritysvastuulait ja pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden maahantuontikiellot, joiden myötä esimerkiksi työolojen polkeminen tuotantomaissa voi johtaa taloudellisiin tai oikeudellisiin seuraamuksiin ⁷⁹. Tällaisia lakeja on säädetty jo muun muassa Ranskassa ja Saksassa, ja parhaillaan on käynnissä vastaavien lakien valmistelu myös Suomessa ⁸⁰ sekä koko EU:n tasolla ⁸¹. Pakkotyöllä tuotettujen tuotteiden maahantuontia rajoittavat muun muassa Yhdysvallat ⁸² ja Kanada ⁸³, ja myös Euroopan unioniin suunnitellaan ⁸⁴ vastaavaa sääntelyä.

Koronapandemian vaikutukset iskivät rajusti Aasian vaate- ja tekstiiliteollisuuteen. Pandemian alkuvaiheessa vaatteiden myynti väheni 60-70 prosentilla, joten tuotantoa ajettiin alas ja miljoonia työntekijöitä lomautettiin tai irtisanottiin. Bangladeshilaisille vaatevalmistajille maaliskuun 2020 lopussa tehdyn kyselyn mukaan harva tilausperuutusten kohteeksi joutunut tuottaja sai akuutissa tilanteessa ostajayrityksiltä korvauksia esimerkiksi jo hankituista materiaaleista eivätkä useimmat tuottajat siten omien sanojensa mukaan pystyneet akuutissa tilanteessa tukemaan työnsä menettäneiden työntekijöiden toimeentuloa ⁸⁵. Pelkästään Bangladeshissa arviolta noin miljoona tekstiilialan työntekijää jäi vaille työtä ⁸⁶, joiden lisäksi työllisten ansiot pienenivät noin 8 prosenttia ⁸⁷. On myös arvioitu, että pandemia katkaisi köyhyyden vähenemisen Bangladeshissa ⁸⁸.

Pandemian aiheuttamat poikkeukselliset olosuhteet nopeuttivat kaupankäynnin siirtymistä entistäkin enemmän verkkoon. Konsulttiyhtiö McKinseyn selvityksen mukaan pandemia saattaa myös johtaa siihen, että vaate- ja tekstiiliteollisuus pystyy tehostamaan arvoketjujaan kaventamalla tuotevalikoimiaan, pienentämällä varastoinnin tarvetta ja siirtymällä aiempaa tarkemmin kuluttajien kysyntään vastaavaan tuotantoon. Kuluttajien mieltymysten ennakointiin liittyvistä vaikeuksista johtuen arviolta vain noin 60 prosenttia vaatteista myydään normaalihinnalla. 89

Suomessa tekstiilialan tulevaisuutta on hahmoteltu muun muassa vuonna 2020 julkaistussa vähähiilisyystiekartassa ja vuonna 2021 julkaistussa tulevaisuusvisiossa. Tiekarttaraportissa arvioitiin, että vaate- ja tekstiilimarkkina voi jakaantua erilaisiksi segmenteiksi esimerkiksi sen perusteella, ovatko asiakkaat valmiita maksamaan enemmän ilmaston kannalta kestävämmistä tuotteista vai eivät ⁹⁰. Kaikki kuluttajat eivät siten ole välttämättä valmiita maksamaan ylimääräistä siitä, että yritys tekee niitä päästövähennyksiä, jotka ovat välttämättömiä ilmastokriisin ratkaisemiseksi.

VTT:n elokuussa 2021 julkaisemassa tutkimusraportissa hahmoteltiin tulevaisuutta, jossa "Suomeen nousee vastuullinen ja tietämyspohjainen tekstiiliteollisuus". Vuoteen 2035 sijoittuvassa tulevaisuusvisiossa Suomesta tulisi edelläkävijä sekä sellupohjaisten tekstiilikuitujen että kierrätyskuitujen kehityksessä. Suomessa voitaisiin kierrättää jopa viidennes EU:ssa syntyvässä tekstiilijätteestä. Vision toteutuminen voisi luoda Suomen tekstiilialan arvoketjuun jopa 16 900 uutta työpaikkaa. Vision mukaan osa tuotannosta olisi jatkossakin ulkomailla, muun muassa Aasiassa, mutta sielläkin hyödynnettäisiin Suomessa kehitettyä teknologiaa. 91

Komission odotetaan julkaisevan vuoden 2022 alkupuolella EU:n tekstiilistrategian, jonka on määrä sisältää toimenpiteitä alan kilpailukyvyn ja kiertotalouden edistämiseksi. Hankkeen kuvauksessa mainitaan mahdollisina keinoina muun muassa kannustimet kestävien liiketoimintamallien ja teknologioiden kehittämiseksi sekä tekstiilien kierrätyksen ja vihreiden julkisten hankintojen edistämisen. 92

Kiertotaloudella tarkoitetaan talousjärjestelmää, joka perustuu liiketoimintamalleihin, joissa elinkaarella ei ole päätepistettä vaan materiaalien käyttöä vähennetään ja niitä käytetään uudelleen ja kierrätetään. Yhteensä 114 tieteellisessä kirjallisuudessa esitettyä kiertotalouden määritelmää arvioinut tutkimus arvioi, että määritelmissä on eroavaisuuksia ja heikoimmillaan kiertotaloudella tarkoitetaan pelkkää kierrättämistä, jolloin sivuutetaan se systeeminen muutos, joka on välttämätön kiertotaloudelle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tutkijoiden mukaan kiertotalouden kattavaan määritelmään sisältyy siten myös se, että sillä tavoitellaan kokonaisvaltaista kestävää kehitystä kattaen niin ympäristön laadun, taloudellisen vaurauden kuin sosiaalisen tasaveroisuuden (equity). Määritelmään sisältyy ajatus siitä, että kiertotalouden tulee hyödyntää sekä nykyisiä että tulevia sukupolvia. ⁹³

Kiertotalouden asiantuntija Jacqueline Cramer on kuvannut ⁹⁴ kiertotalouden kattavuutta yhdeksällä osa-alueella, jotka on esitelty kuvassa 3.

3.1 Kiertotalous vaate- ja tekstiiliteollisuudessa

Kiertotalouden lisäämistä on esitetty yhdeksi tavaksi vähentää vaate- ja tekstiiliteollisuuden ilmastokuormaa. Vaate- ja tekstiiliteollisuudessa kiertotaloudella tarkoitetaan järjestelmää, jossa vaatteita, kankaita ja kuituja arvostetaan ja hyödynnetään siten, että ne palaavat aina uuteen käyttöön päätymättä koskaan jätteeksi ⁹⁵. McKinseyn vuonna 2021 haastattelemista vaate- ja tekstiilialan johtajista 60 prosenttia kertoi investoineensa tai aikovansa investoida kiertotalouden edistämiseen ⁹⁶, mutta käytännössä kiertotalous on vasta siirtymässä ideasta käytäntöön. Esimerkiksi Ellen MacArthur -säätiön raportti vuodelta 2017 arvioi, että vain prosentti vaatteisiin käytetystä materiaalista kierrätetään uusiksi vaatteiksi, ja peräti 73 prosenttia päätyy joko kaatopaikalle tai polttoon ⁹⁷. Osa tästä jätteestä on täysin käyttämättömiä ja käyttökelpoisia joko myymättömiä tai asiakkaiden palauttamia tuotteita ⁹⁸. Sen lisäksi, että käytetyt tekstiilit pitäisi saada kiertämään paremmin, tarvitaan ratkaisuja myös tuotantovaiheen hävikin pienentämiseksi. On arvioitu, että esimerkiksi Bangladeshissa noin neljännes vaate- ja tekstiiliteollisuuden käyttämästä raaka-aineesta jää hyödyntämättä jo tuotantovaiheessa ⁹⁹.

Kierrätysratkaisujen vaatimaton nykykäyttö näkyy myös siitä, miten vaatimatonta kierrätysmateriaalien hyödyntäminen on tekstiilien valmistuksessa. Vuonna 2021 julkaistun arvion mukaan muihin kierrätysmateriaaleihin kuin käytettyihin muovipulloihin perustuvien kierrätysmateriaalien osuus vaate- ja tekstiiliteollisuudessa käytetyistä kuiduista on vain noin puoli prosenttia ¹⁰⁰. Puuvillan kohdalla kierrätyskuidun osuudeksi arvioitiin noin prosentti ja villan kohdalla noin kuusi prosenttia.

Euroopan ympäristöviraston raportti vuodelta 2018 luokittelee kiertotaloutta tekstiiliteollisuudessa edistävät toimet viiteen kategoriaan: Ensinnäkin raaka-aineissa tulisi päästä kestävästi tuotettuihin raaka-aineisiin, mikä tarkoittaa esimerkiksi ekologisempaa luonnonkuitujen tuotantoa ja haitallisten kemikaalien käytön välttämistä. Toisekseen vaatteiden suunnittelussa tulisi huomioida, että vaatteet suunnitellaan sekä rakenteellisesti että tyylillisestä pitkäkestoisiksi, minkä lisäksi tulisi huomioida myös kierrätettävyys. Kolmanneksi itse tuotannon tulisi olla kestävää, mihin voidaan päästä esimerkiksi parantamalla energiatehokkuutta, vähentämällä luonnonvarojen käyttöä, siirtymällä uusiutuvaan energiaan sekä pienentämällä jätteeksi päätyvän hävikkimateriaalin määrää. Neljäntenä kategoriana esitetään kestävä käyttö, mikä tarkoittaa sitä, että tuotettuja vaatteita käytetään enemmän esimerkiksi edistämällä vaatteiden kierrätystä uuteen käyttöön ja lainapalveluiden laajempaa käyttöä. Viimeisenä kategoriana on käytettyjen vaatteiden kerääminen ja kierrätys materiaalina. 101

McKinseyn raportin mukaan kiertotalouden edistäminen valmiiden vaatteiden tasolla vaatii kolmen haasteen ratkaisemista. Ensinnäkin tuotteet ja niissä käytetyt materiaalit tulisi suunnitella helposti kierrätettäviksi. Toisekseen logistiikan pitäisi kuluttajan päässä toimia molempiin suuntiin, eli valmistaja tai tämän valtuuttama taho ottaisi vastaan tai jopa ostaisi takaisin käytetyt tuotteet asiakkailta, jolloin ne voitaisiin myydä käytettyinä uuteen käyttöön. Kolmanneksi varsinkin vanhempien kuluttajien ennakkoluuloja esimerkiksi käytettyihin vaatteisiin liittyen pitäisi murtaa. ¹⁰²

Suomessa tekstiilialan kiertotaloutta on edistetty muun muassa VTT:n Telaketju-hankkeessa, jossa tunnistettiin kiertotalouden edistämisen esteitä vaatteiden elinkaaren eri vaiheissa. Tuotannossa esteenä pidettiin muun muassa sitä, etteivät politiikka ja markkinat tarjoa riittäviä kannustimia kestävään tuotantoon, vaikka teknisiä ratkaisuja on jo saatavilla. Vähittäiskaupan ja kuluttajien kohdalla nostettiin esiin muun muassa korjauspalveluiden huono saatavuus ja haasteet käytettyjen vaatteiden löytämisessä sekä niiden kuntoon ja hygieniaan liittyvät huolet. Käytön jälkeisessä vaiheessa kiertotalouden hidasteena nähtiin se, etteivät vaatteiden kierrättämiseen liittyvät teknologiset ratkaisut ole taloudellisesti houkuttelevia, vaikka määrät ovatkin suuria. ¹⁰³

Telaketju-hankkeessa on myös arvioitu tekstiilikierrätyksen haasteita ja ympäristövaikutusten arviointiin käytettäviä työkaluja. Kuluttajille tehdyn kyselytutkimuksen perusteella suomalaisten enemmistö odottaa, että kierrätyskuidusta valmistetun vaatteen tulisi olla saman hintainen tai edullisempi kuin vastaavan, uudesta raaka-aineesta valmistetun tuotteen. Kierrätyskuituihin perustuvan vaatteen hankinnassa laatua, helppokäyttöisyyttä, hintaa ja mukavuutta pidetään selvästi tärkeämpänä kriteerinä kuin ympäristöystävällisyyttä, vastuullisuutta tai imagosyitä. ¹⁰⁴ Telaketju-hankkeessa kehitettiin kiertotalousmalleja myös yhdessä tekstiili- ja kierrätysalan toimijoiden kanssa. Esimerkiksi kierrätystekstiiliyritys Pure Waste kehitti ja testasi konseptia, jossa asiakas saa arkivaatetuksensa vuokrapalveluna. Yhdessä hankkeessa etsittiin taas käytännön ratkaisuja siihen, miten työvaatteissa oleva työnantajan logo olisi helppo vaihtaa toiseen vaatteiden vuokraustoiminnan mahdollistamiseksi. 105

Kiertotalouteen siirtyminen voi vähentää raaka-aineiden tuotannosta aiheutuvia tai niiden saatavuuteen liittyviä riskejä, mutta se ei poista kaikkia pikamuotiin liittyviä ongelmia. Systeemimuutoksen sisältävään kattavaan kiertotalouteen siirtymiseen on kuitenkin vielä paljon matkaa. On arvioitu, että vaate- ja tekstiilialan kiertotaloustoimet ovat toistaiseksi painottuneet nykyisen järjestelmän optimointiin eikä rakenteiden muuttamiseen ¹⁰⁶.

Toistaiseksi on vaikea arvioida, miten kiertotalousratkaisujen yleistyminen vaikuttaa alan tuotannon rakenteisiin ja sitä kautta niihin Bangladeshin kaltaisiin kehittyviin talouksiin, joissa vaate- ja tekstiiliteollisuus on nykyisellään merkittävät työllistäjä. Jos vaatteita huolletaan aiempaa enemmän tai kierrätetään vaatteina esimerkiksi vuokra- ja jälleenmyyntipalveluiden kautta, kiertotalous voi tarkoittaa vaate- ja tekstiiliteollisuuden arvoketjujen palautumista lähemmäs kuluttajia. Toisaalta taas siltä osin kuin käytettyjä vaatteita kierrätetään uusiksi tekstiilikuiduiksi, keskeinen kysymys on työvoiman ja logistiikan hinta ja tarve. Käytettyjä vaatteita on jo vanhastaan kuljetettu muun muassa Intiaan, Pakistaniin ja moniin Afrikan maihin ¹⁰⁷, joten logistiikka ei liene este sille, että käytetyt tekstiilit kulkisivat jossain määrin jatkossakin edullisen työvoiman maihin, joissa niistä valmistettaisiin uusia tuotteita. Toisaalta automatisaation ja robotisaation kehitys voi vähentää edullisen työvoiman saatavuuden merkitystä vaate- ja tekstiiliteollisuuden tuotantoketjuissa huomattavastikin jo 2020-luvun aikana ¹⁰⁸.

3.2 Tekstiilikuitujen kierto ja käyttö teollisuudessa

Globaalisti vaate- ja tekstiiliteollisuuden tarpeisiin tuotetaan vuosittain yli sata miljoonaa tonnia erilaisia kuituja, mikä on lähes kaksi kertaa enemmän kuin vuosituhannen alussa ja tarkoittaa noin 14 kilogrammaa jokaista maailman ihmistä kohden. Käytetyimmät materiaalit ovat polyester (52 prosenttia volyymista) ja puuvilla (24 prosenttia volyymista). Tuotettujen tekstiilikuitujen kokonaismäästä vain noin kahdeksan prosenttia on kierrätettyä. Nämä kierrätyskuidut tulevat yli 90-prosenttisesti tekstiilialan ulkopuolelta, enimmäkseen käytetyistä PET-muovipulloista, eli vaatteissa käytettyjen materiaalien kierto uusiksi vaatteiksi on vielä hyvin kehittymätöntä. ¹⁰⁹

Marraskuussa 2021 julkaistu Scaling Circularity -raportti arvioi, että jo käytössä oleva teknologia ¹¹⁰ riittäisi siirtämään vaate- ja tekstiiliteollisuuden käytettyjen materiaalien osalta 80-prosenttisesti kiertotalouteen. Tästä 75 prosenttiyksikköä toteutuisi lisäämällä tekstiilien kierrätystä tekstiileiksi ja loput viisi prosenttia hyödyntämällä muiden teollisuudenalojen materiaalivirtoja. Tämä edellyttäisi, että käytöstä poistuvista vaatteista pitäisi saada globaalisti kerättyä erikseen 80 prosenttia nykyisen 25 prosentin sijaan. ¹¹¹

Raportin mukaan vaikka kierrätysprosessit vaativat nekin energiaa ja luonnonvaroja, ovat ne esimerkiksi puuvillan ja polyesterin kohdalla vähemmän ympäristöä kuormittavia ja edullisempia kuin neitseelliset raaka-aineet. Kustannustehokkuuden saavuttaminen edellyttää kuitenkin suuria investointeja. Niiden osalta raportti tunnistaa muna vai kana -ongelman: tuottajat eivät uskalla investoida tarvittavaan laitteistoon, kun kierrätysmateriaalin riittävä saatavuus on epävarmaa, ja vastaavasti investointeja keräyslogistiikkaan jarruttaa epävarmuus siitä, kuinka paljon kerätyille tekstiileille on kysyntää. Ratkaisuksi esitetään yritysten välistä niin sanottua esikilpailullista yhteistyötä, johon voi kuulua käytön jälkeisen kierrätysinfrastruktuurin kehittämisen lisäksi esimerkiksi yhteisten kierrätysmateriaaleista kertovien pakkausmerkintöjen käyttöönottoa. Esikilpailullista yhteistyötä tekstiilien paikallisessa kierrätyksessä on pilotoitu Bangladeshissa, ja tätä hanketta käsitellään tarkemmin tämän raportin luvussa 5.2. ¹¹²

Kiertotalouteen liittyvissä visioissa on huomioitava myös se, että kilpailu kierrätetyistä raaka-aineista kovenee, kun kiertotalouteen siirrytään myös muilla toimialoilla. Esimerkiksi vaate- ja tekstiilikuitumarkkinoita käsittelevä raportti vuodelta 2021 arvioi, että alan ylivoimaisesti tärkeimmän kierrätyskuidun lähteen, käytettyjen muovipuollojen polyesterin, saatavuus voi heikentyä, kun virvoitusjuomateollisuus pyrkii hyödyntämään muovipullojen materiaalin uusien pullojen raaka-aineena. Tästä syystä raportti korostaa tarvetta pyrkiä kiertotalouteen, jossa käytetyt tekstiilit pystytään kierrämään uusina tekstiileinä ilman riippuvuutta muiden toimialojen materiaalivirroista. ¹¹³

Vastuullista liiketoimintaa edistävä Changing Markets -säätiö kritisoikin vuonna 2021 julkaistussa raportissaan vaatebrändejä öljyperäisten synteettisten kuitujen runsaasta käytöstä ja siihen liittyvästä viherpesusta. Raportin mukaan yritykset nojaavat ympäristövaikutuksensa pienentämisessä liikaa muun muassa käytettyjen muovipullojen käyttöön, eikä niillä ole kunnollisia suunnitelmia tekstiilikuitujen kierrättämisestä. Se nosti esiin muun muassa huonosti perustellut väitteet tuotteiden kierrätettävyydestä silloin, kun yrityksellä ei ollut käytössään käytettyjen tuotteiden vastaanottoon liittyvää palvelua. Raportin mukaan kestäviin materiaaleihin liittyvät markkinointiväitteet ja -termit olivat usein puuttellisesti määriteltyjä ja perusteltuja. ¹¹⁴

Polyesterin ohella myös toisen nykyään suositun raaka-aineen eli puuvillan käytön kohdalla voi tulla eteen ainakin jaksottaisia haasteita. Vuonna 2021 julkaistun arvion mukaan neljään maailman johtavasta kuudesta puuvillan tuotantomaasta kohdistuu korkeita tai erittäin korkeita riskejä muun muassa kuivuuden, tulvien tai maastopalojen muodossa ¹¹⁵.

Vaate- ja tekstiiliteollisuudessa onkin nähty tarvetta kokonaan uudenlaisten kuitujen kehittämiselle. Osa alan kiertotalousvisiota on siirtyminen esimerkiksi fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta polyesteristä ja runsaasti maata, vettä ja kemikaaleja vaativasta puuvillasta muun muassa biosynteettisiin eli keinotekoisesti valmistettuihin luonnonkuituihin tai selluloosapohjaisiin materiaaleihin ¹¹⁶. Esimerkiksi VTT:llä on kehitetty sienirihmaston valmistamaa nahkamaista materiaalia ¹¹⁷. Suomalainen Infinited Fiber puolestaan kehittää puuvillajätteestä ja selluloosasivuvirroista Infinna-tekstiilikuitua menetelmällä, jota tarjotaan lisenssillä myös muiden käyttöön ¹¹⁸. Vuonna 2024 käyttöön otettavan tehtaan arvioidaan tuottavan vuosittain 30 000 tonnia Infinna-kuitua, mikä vastaa määränä noin 100 miljoonassa T-paidassa olevia tekstiilikuituja ¹¹⁹. Toinen kotimainen startup-yritys Spinnova tuottaa tekstiiliteollisuuden tarpeeseen kuitua paperisellusta ja nahkajätteestä ¹²⁰. Spinnovan ensimmäisen tehtaan on määrä valmistua Jyväskylään vuoden 2022 loppuun mennessä ¹²¹.

Suomessa kehitetään myös ratkaisuja tekstiilien kierrätykseen. Lounais-Suomen jätehuolto käynnisti Paimiossa marraskuussa 2021 laitoksen, jossa valmistetaan kuluttajien poistotekstiileistä materiaaleittain lajiteltua kierrätyskuituraaka-ainetta. Samassa yhteydessä toimii myös Resterin käsittelylaitos, jossa käsitellään yrityksissä syntyviä poistotekstiilejä ja sivuvirtoja ja valmistetaan niistä uusiokuitua kotimaisen tekstiili- ja rakennusteollisuuden käyttöön. Lounais-Suomen Jätehuollon on myös määrä avata poistotekstiilin jalostuslaitos Turussa vuonna 2025. ¹²²

Materiaalien kiertoon liittyvien toimien kanssa ei tule myöskään unohtaa isoa kuvaa. Esimerkiksi konsulttiyhtiö Quantis arvioi vuonna 2018, että uusiutuvan energian käyttöön ja energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävät toimet vähentävät tekstiilialan kasvihuonekaasupäästöjä ja muuta ympäristökuormitusta tehokkaammin kuin pelkkä kuitujen kierrätyksen lisäys ¹²³. Kuten luvun kolme alussa todettiin, kiertotalous tuleekin mieltää laajemmaksi kestävyyssiirtymäksi pelkän kierrätyksen sijaan.

Esimerkkejä kiertotaloudesta suomalaisissa yrityksissä

Emmy on vuonna 2015 perustettu second hand -merkkivaatteiden verkkokauppa. Se eroaa käytetyn tavaran verkkokaupoista siinä, että Emmy arvioi tuotteiden laadun, hinnoittelee ne sekä hoitaa kaupankäynnin ja toimituksen ostajan kanssa. Myyntihinta jaetaan myyjän ja Emmyn kesken. Finlayson on vuonna 1820 perustettu yritys, joka tuottaa muun muassa kodintekstiilejä. Yritys on ottanut käyttöön monia kiertotalouteen perustuvia malleja osaksi liiketoimintaansa. Perinteisten materiaalien ja erityisesti tavallisen puuvillan arvioidaan aiheuttavan suuren osaa yrityksen päästöistä, joten niitä on pyritty korvaamaan muun muassa luomupuuvillalla sekä erilaisilla kierrätysmateriaaleilla kuten käytetyillä muovipulloilla ja tuotannon ylijäämämateriaaleilla. Image Wear on valmistanut työvaatteita vuodesta 1959 lähtien. Sen tuotteissa ei toistaiseksi ole käytetty kierrätysmateriaaleja, koska työkäytössä ja teollisessa pesussa riittävän kestäviä kankaita ei ole yrityksen mukaan ollut riittävästi saatavilla. Yritys pyrkii kuitenkin edistämään käytettyjen tuotteidensa uudelleenkäyttöä ja kierrättämistä. Uhana on suomalainen vuonna 2012 perustettu vaate- ja koruvalmistaja, jonka tuotteita valmistetaan Suomen lisäksi muun muassa Baltian maissa ja Portugalissa. Materiaalivalinnoissa on pyritty suuntaamaan muun muassa luomupuuvillaan ja kierrätyskuituihin. Vaatteissa kierrätysmateriaalien osuus on noin 4,5 prosenttia. Haasteena on ollut muun muassa se, että ne eivät laadullisesti vastaa neitseellistä materiaalia eivätkä kestä käytössä yhtä pitkään. Varusteleka perustettiin vuonna 2003 armeijan ylijäämävaatteiden ja -varusteiden kauppapaikaksi. Vuonna 2017 käynnistetyssä Kierto-ohjelmassa asiakkaat voivat palauttaa vähälle käytölle jääneitä tuotteita uudelleen myytäviksi. Järjestely kannustaa myös pitämään huolta tuotteista, sillä hyväkuntoisesta palautustuotteesta voi saada takaisin jopa puolet alkuperäisestä hinnasta. Emmy ¹²⁴

Verkkokaupan kautta on vuodesta 2015 lähtien myyty yhteensä yli miljoona tuotetta. Noin viidennes tuotteista jää myymättä, ja ne lahjoitetaan pääosin hyväntekeväisyyteen, joskin lisämaksusta tuotteet voidaan palauttaa myös takaisin myyjälle.
Finlayson ¹²⁵
Emmy tekee yhteistyötä myös vaatebrändien kanssa. Emmy myy NOSH:in tuotteita, jotka ovat käyttökelpoisia, mutta eivät täytä NOSH:in laatuvaatimuksia. Tästä saadut tuotot lahjoitetaan hyväntekeväisyyteen. Emmy on ollut myös mukana lanseeraamassa Reiman kanssa Reima Rescue -palvelua, jossa Reiman asiakkaat voivat käydä kauppaa käytetyillä lastenvaatteilla.

Kierrätysmateriaalien käytön haasteina on tunnistettu saatavuus ja kierrätyskuidun neitseellisestä raaka-aineesta poikkeavat ominaisuudet, jotka vaativat tutkimus- ja kehitystyötä. Merkittävä ongelma on myös se, ettei kierrätysmateriaalin keräämiseen tuotannon sivuvirroista tai käytön jälkeen asiakkailta ole vielä olemassa vakiintuneita rakenteita.
Image Wear ¹²⁶
Finlayson kerää myös kuluttajien vanhoja pussilakanoita ja farkkuja lahjakortteja vastaan. Kerätty materiaali kierrätetään uusiokäyttöön teollisuudessa, osa käytetään raaka-aineena Finlaysonin räsymattojen ja pyyhkeiden valmistamisessa. Vuonna 2020 kuluttajilta kerätyn materiaalin määrä oli 48 tonnia. Vuoteen 2025 mennessä käytettyjen tuotteiden vastaanotto on määrä laajentaa kaikkiin Finlaysonin tekstiilituotteisiin.

Asiakkaiden käytöstä poistettavia tekstiilejä otetaan vastaan Tampereella. Hyväkuntoiset, logottomat tuotteet myydään erillisessä käytettyjen työvaatteiden verkkokaupassa. Elinkaarensa lopussa olevat tuotteet voidaan kierrättää joko kierrätysmateriaaleista vaatteita ja asusteita valmistavan Globe Hopen raaka-aineiksi tai yrityksen omaan Kierre-komposiittituotevalikoimaan, johon kuuluu muun muassa poistotekstiileistä ja kierrätysmuovista valmistettuja kalusteita, lautoja ja kukkalaatikoita. Tavoitteena on, että käytöstä poistettavien tuotteiden kierrätysaste saataisiin 30 prosenttiin vuonna 2022 ja 70 prosenttiin vuonna 2025.
Uhana Design ¹²⁷
Uudelleenkäyttöä Image Wear pyrkii edistämään myös Aarre-palvelulla, jossa hyväkuntoiset työvaatteet kiertävät työpaikoilla työntekijältä toiselle. Käytetyt ja pestyt työvaatteet palautetaan Image Wearille, jolta ne voidaan tilata takaisin käyttöön, kun tarvetta jälleen ilmenee. Tarjolla on myös Työvaatelainaamo-palvelu, jossa asiakas vuokraa tarvitsemansa työvaatteet Image Wearin perusmallistosta haluamakseen ajaksi, jonka jälkeen ne palautuvat pesulan kautta varastolle ja seuraavalle asiakkaalle vuokrattavaksi.

Uhana käynnisti vuonna 2020 Uhana Dreams -vaatevuokrauspalvelun, jonka tavoitteena on tarjota asiakkaille uudenlaisia kuluttamismahdollisuuksia ja erityisiä vaatteita erityisiin tilanteisiin. Pelkän vuokraamisen lisäksi palvelu antaa myös mahdollisuuden testata kiinnostavia tuotteita etukäteen, jolloin myyntihinnasta saa alennuksen.
Varusteleka ¹²⁸
Vuokrauspalvelun osuus Uhanan liikevaihdosta on vielä toistaiseksi suhteellisen pieni, mutta sen tulevaisuuden potentiaali nähdään yrityksessä suurena. Koronapandemian vuoksi vuokrauspalvelun markkinointiin ei ole vielä panostettu suuresti, mutta asiakasmäärän kasvu on antanut yritykselle signaalin palvelun kiinnostavuudesta. Kokoontumisrajoitusten keventyminen alkukesän 2021 juhlien aikana näkyi selvänä piikkinä vuokrausmäärissä.

Toiminta noin nelinkertaistui vuodesta 2019 vuoteen 2021, mutta on vielä alle prosentin liikevaihdosta. Kierto-mahdollisuutta on tuotu enemmän esiin markkinoinnissa, ja Varustelekan tarkoituksena on jatkaa sen kehittämistä ja tutkia sen vaikuttavuutta. Esimerkiksi yrityksen myynnin kansainvälistymisen kannalta on selvitettävä, kuinka paljon logistiikka syö käyttöiän pidentämisellä saavutettavaa ilmastohyötyä.

Varustelekan omissa Särmä-tuotteissa käytetään muun muassa kierrätettyä polyesteriä ja villaa. Jämä-tuotemerkin alla myydään puolestaan ylijäämätekstiileistä kokeiluluontoisesti ja pieninä erinä valmistettuja tuotteita. Kierrätysmateriaalien käytössä haasteina ovat hinta ja saatavuus sekä se, että ominaisuuksien varmistaminen edellyttää testausta ja hidastaa käyttöönottoa. Vuonna 2020 Varusteleka teetätti 76 031 kiloa tekstiilituotteita ja niissä käytettyjen kierrätyskuitujen määrä oli 8 072 kiloa eli noin 11 prosenttia.

4. Oikeudenmukainen siirtymä

Vaate- ja tekstiiliteollisuudessa tarvittava ekologinen siirtymä aiheuttaa laajoja heijastevaikutuksia tuotantomaiden yhteiskuntaan. Viimeisen noin kymmenen vuoden aikana oikeudenmukaisesta siirtymästä (engl. just transition) on tullut nopeasti yleistynyt viitekehys ilmastotoimille. Käsite on kuitenkin ollut käytössä jo ainakin 1990-luvun puolivälistä lähtien ja sen juuret ovat jäljitettävissä vähintään 1980-luvulle yhdysvaltalaisen ammattiyhdistysliikkeen ja ympäristöjärjestöjen väliseen yhteistyöhön. ¹²⁹ Sittemmin oikeudenmukainen siirtymä on alettu ymmärtää laajemmin suunnitelmalliseksi lähestymistavaksi ekologisesti ja sosiaalisesti kestävään siirtymään. ¹³⁰

Oikeudenmukaisessa siirtymässä yhdistyvät kestävän kehityksen ¹³¹ ja ihmisarvoisen työn ¹³² agendat: hallitsematon ilmastonmuutos uhkaa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, kun taas oikeudenmukainen siirtymä on hallittu prosessi, joka edistää ihmisarvoista työtä ja sosiaalista inkluusiota ja vähentää köyhyyttä. Sekä kestävän kehityksen että ihmisarvoisen työn agendojen keskiössä ovat ihmisoikeudet. Lisäksi yksi kestävän kehityksen perusperiaatteista on, että ketään ei jätetä kehityksessä jälkeen ¹³³. Tämä ohjaa kiinnittämään siirtymätilanteissa erityistä huomiota haavoittuvassa ja heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja heidän oikeuksiensa toteutumiseen. ¹³⁴

Keskeinen oikeudenmukaisen siirtymän mahdollistava työkalu on työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien välinen vuoropuhelu. Työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien osallistaminen ilmastotoimien suunnitteluun, toteutukseen ja päätöksentekoon lisää paitsi sitoutumista ilmastotoimiin myös toimenpiteiden yhteiskunnallista hyväksyttävyyttä. 135

Oikeudenmukaisen siirtymän periaatteita ovat kehittäneet erityisesti ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC ¹³⁶ ja Kansainvälinen työjärjestö ILO ¹³⁷. Myös YK:n ilmastosopimuksen sihteeristö on julkaissut työvoiman oikeudenmukaista siirtymää käsittelevän muistion ¹³⁸. Vaikka on yleisesti hyväksyttyä, että siirtymässä vähähiiliseen talouteen oikeudenmukaisuutta tulee tarkastella paitsi globaalilla, kansallisella ja paikallisella tasolla myös sektorikohtaisesti ja mikrotasolla sekä eri aikahorisonteissa, hahmotellaan näissä eri periaatelinjauksissa lähinnä ylätason suuntaviivoja valtiollisille oikeudenmukaisen siirtymän edellyttämille politiikkatoimille, jotka tulee toteuttaa vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa. Esimerkiksi ILO:n toimintaohjeet ohjaavat valtioita ryhtymään ekologisen siirtymän vaatimiin makrotaloudellisiin ja toimialakohtaisiin sekä sosiaali- ja työvoimapoliittiisiin toimenpiteisiin kuten työelämävalmennukseen ja työvoimakoulutukseen. Lisäksi niissä korostetaan työelämän oikeuksien ja työmarkkinavuoropuhelun merkitystä.

Myös YK:n äärimmäisen köyhyyden ja ihmisoikeuksien erikoisraportoija Olivier de Schutter on julkaissut raportin oikeudenmukaisesta siirtymästä. De Schutterin mukaan ihmisoikeudet huomioiva lähestymistapa oikeudenmukaiseen siirtymään edellyttää muun muassa progressiiviseen verotukseen perustuvaa rahoituspohjaa, työntekijöiden ja yhteisöjen suojaamista siirtymän haitallisilta vaikutuksilta heidän toimeentuloonsa, työntekijöiden ja yhteisöjen osallisuutta kansallisten siirtymien suunnitteluun ja toteutukseen, sekä tavoitteellista yhteiskunnallisen epätasa-arvoisuuden kitkemistä. ¹³⁹

Oikeudenmukaisen siirtymän tarpeen tunnustaminen on pisimmällä toimialoilla, joiden ydintoiminta on fossiilisten polttoaineiden tuotantoa tai käyttöä - maailmalla erityisesti hiiliteollisuudessa ja Suomessa turvealalla. Ilmastokriisin ja laajemman ekologisen kestävyyskriisin ratkaiseminen tulee kuitenkin muuttamaan talouden rakenteita huomattavasti pelkkää energiantuotantoa laajemmin. Ekologisen siirtymän sosiaalisille vaikutuksille ovat alttiita myös vaate- ja tekstiiliteollisuuden kaltaiset toimialat, vaikka niiden ympäristöjalanjälki ei ole yhtä suoraviivainen kuin energiantuotannossa. Niin ympäristövaikutusten kuin oikeudenmukaiseen siirtymään liittyvien riskien tunnistaminen voi olla tällaisilla aloilla huomattavasti haastavampaa, kun tuotanto jakautuu pitkiin ja jatkuvasti muuttuviin arvoketjuihin, joiden eri vaiheissa syntyy erilaisia kuormituksia ympäristölle.

Sekä ajatushautomo Institute for Human Rights and Business IHRB ¹⁴⁰ että Finnwatchin syksyllä 2021 julkaisema raportti nostavat oikeudenmukaisen siirtymän tukemisen osaksi yritysten ihmisoikeusperustaista ilmastovastuuta. Yrityksillä on vastuu paitsi päästöjensä vähentämisestä, jäljelle jäävien päästöjen kompensaatiosta myös siitä, että ilmastotoimia toimeenpannaan YK-periaatteiden ¹⁴¹ mukaista ihmisoikeuksia koskevaa asianmukaista huolellisuutta noudattaen. Oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet nostavat huolellisuusvelvoiteprosessin keskiöön aineellisten ihmisoikeuksien rinnalle menettelytavalliset oikeudet ja velvollisuudet haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä kohtaan. Laajemman yhteiskunnallisen siirtymän suunnittelussa ja siihen varautumisessa valtioiden rooli on ensisijainen, mutta yritysten tulee tarvittaessa käyttää vaikutusvaltaansa oikeudenmukaisen siirtymän edellytysten parantamiseksi ja pidättäydyttävä vastustamasta siihen tähtääviä toimenpiteitä. ¹⁴² Oikeudenmukaista siirtymää yritysvastuukysymyksenä käsitellään tarkemmin tämän raportin luvussa kuusi.

5. Siirtymän vaikutukset vaate- ja tekstiiliteollisuudessa

Ekologisen siirtymän vaikutusten hallintaa on tarkasteltu lukuisissa selvityksissä. Melko harva niistä keskittyy nimenomaisesti vaate- ja tekstiiliteollisuuteen, mutta varsinkin oikeudenmukaisen siirtymän periaatteita kiertotalouteen sovittavat raportit ovat hyödyllisiä myös vaate- ja tekstiiliteollisuuden näkökulmasta. Esimerkiksi tutkimuslaitos Chatham Housen julkaisema raportti vuodelta 2020 arvioi, että kiertotalouteen siirtyminen muuttaa työllisyyden rakenteita ja voi tehdä sitä neljällä eri tavalla: uusien työpaikkojen syntyminen, vanhojen työpaikkojen siirtyminen tai lakkaaminen sekä työpaikkojen tai työtehtävien määritteleminen uudelleen ¹⁴³. Raportissa hahmotellaan oikeudenmukaisen siirtymän ulottuvuuksien huomioimista siirryttäessä kiertotalouteen (ks. kuva 5).

Raportin mukaan oikeudenmukainen siirtymä kiertotalouteen edellyttää viiden näkökulman huomioimista. Ensinnäkin tarvitaan laajaa sidosryhmien osallistamista, sillä kiertotalous muuttaa sitä, miten hyvinvointi jakautuu maiden, yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien kesken. Toisekseen ilman oikeudenmukaisen siirtymän tarpeen tunnustamista, kiertotalous ei tuo sosiaalisia hyötyjä kuten terveyden tai työolojen paranemista tai eriarvoisuuden pienenemistä. Kolmanneksi tukimekanismeja tarvitaan erityisesti matala- ja keskituloisissa maissa, jotka ovat riippuvaisia yksittäisistä toimialoista, joista yhtenä esimerkkinä mainitaan tekstiiliteollisuus. Neljänneksi oikeudenmukaisen kiertotalouden periaatteet tulisi huomioida kansainvälisessä kaupassa ja esimerkiksi WTO:n Aid for Trade -ohjelmaa voitaisiin hyödyntää kehittyvien maiden tukemiseen muutoksessa. Viidenneksi kiertotaloussiirtymää tulee koordinoida kansainvälisellä tasolla. ¹⁴⁴

Vaate- ja tekstiiliteollisuudessa oikeudenmukaista siirtymää on tarkasteltu melko vähän ja silloinkin rajallisesti. Drift-tutkimuslaitoksen vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan vaate- ja tekstiilialan siirtymä kestävämpään liiketoimintaan tapahtuu kuutta polkua pitkin: tiiviimpi yhteistyö aiempaa lyhyemmissä ja läpinäkyvämmissä arvoketjuissa, työntekijöiden aseman vahvistaminen, tiukempaa lainsäädäntöä muun muassa ympäristövaikutusten pienentämiseksi ja työolojen parantamiseksi, tuotteiden ja tuotannon innovaatiot, ympäristövaikutusten avoin raportointi ja uudet, esimerkiksi kiertotalouteen nojaavat liiketoimintamallit. Raportissa esitetyt toimenpiteet työntekijöiden aseman vahvistamiseen ovat osittain samanlaisia kuin oikeudenmukaisen siirtymän periaatteissa: esimerkiksi koulutus muuttuviin työtehtäviin ja työntekijöiden kuuleminen. Seuraavassa alaluvussa kattavammin käsiteltävään alan työpaikkojen kohtaloon Driftin raportti ei juurikaan ota kantaa. Se tyytyy vain toteamaan, että automatisaatio voi viedä jopa miljoonia työpaikkoja, mutta osa näistä voi olla pelastettavissa, jos ala kehittyy siihen suuntaan, että työt vaativat enemmän ammattitaitoa ja ovat vaikeammin ulkoistettavissa koneille. ¹⁴⁵

5.1 Miten käy työpaikoille?

Vaate- ja tekstiiliteollisuudessa vallitsee monta samanaikaista trendiä, joiden lähitulevaisuuden yhteisvaikutusta alan työpaikkoihin on vaikea ennakoida. On esimerkiksi epäselvää, kuinka nopeasti kiertotalouden periaatteita otetaan käyttöön ja miten siirtymä pikamuotikulttuurista kestävämpään kuluttajakäyttäytymiseen etenee. On arvioitu, että alan ympäristövaikutusten saattaminen kestävälle tasolle edellyttää tuotannon muutoksien lisäksi kulutuksen vähentämistä, eli vaatteiden ostamista harvemmin ja niiden käyttämistä pidempään ¹⁴⁶. Vastakkaiseen suuntaan vaikuttaa se, että ainakin toistaiseksi tuotannon odotetaan kasvavan ¹⁴⁷. Pidemmällä aikavälillä automatisaatio, välttämättömät luontokato- ja ilmastotoimet sekä brändien varautuminen pandemioihin, sään ääri-ilmiöihin ja kasvavaan vastuullisuussääntelyyn vähentävät suurella todennäköisyydellä työpaikkoja nykyisissä, varsin haavoittuvassa asemassa olevissa tuotantomaissa.

Esimerkiksi Euroopan ympäristöviraston raportissa vuodelta 2019 katsotaan, että kiertotalousmallien yleistyminen voisi siirtää tuotantoa takaisin Eurooppaan, lyhentää siten tuotantoketjuja ja vähentää haitallisia vaikutuksia nykyisissä tuotantomaissa ¹⁴⁸. ILO:n raportti vuodelta 2016 puolestaan ennakoi, että myös automaattisten ompelurobottien kehitys voi siirtää työpaikkoja takaisin lähemmäs kuluttajia ¹⁴⁹. Saman raportin mukaan vaate- ja tekstiiliala on yksi eniten automaation työllisyyttä vähentäville vaikutuksille altis toimiala. McKinseyn raportti arvioi, että myös esimerkiksi EU:n hiilitullit voisivat tukea eurooppalaisia työpaikkoja edistämällä vaatteiden paikallista kierrätystä ulkomaantuonnin sijaan ¹⁵⁰.

Kansainvälisen työjärjestö ILO:n vuonna 2019 julkaisemassa vihreää siirtymää käsittelevässä raportissa on kokonainen luku oikeudenmukaisesta siirtymästä Aasian vaate- ja tekstiiliteollisuudessa. Raportin melko epärealistiseksi lähtökohdaksi on kuitenkin otettu se, että olemassa oleva tuotanto muuttuu kestävämmäksi, eikä esimerkiksi työpaikkojen lukumäärä juuri muuttuisi, eli uusien työpaikkojen sijaan kyse on lähinnä osaamisen kehittämisestä. Samaisessa raportissa tunnistetaan viisi oikeudenmukaisen siirtymän ulottuvuutta: politiikka ja instituutiot, koulutus, sosiaalinen dialogi, tiedottaminen ja rahoitus. ¹⁵¹ ILO:n tuoreempi, syksyllä 2021 julkaisema raportti korostaa, että oikeudenmukainen siirtymä Aasian vaate- ja tekstiiliteollisuudessa edellyttää muun muassa vahvempaa kansallista ympäristöpolitiikka, joka sovitetaan sosiaalisessa kestävällä tavalla yhteiskunnan muuhun kehitykseen, sekä työntekijöitä ja muita sidosryhmiä osallistavaa dialogia erityisesti naisten roolia korostaen. Se tunnistaa, että siirtymä vaikuttaa työpaikkoihin eikä uusien työpaikkojen syntyminen ole itsestään selvää, mutta ei käsittele aihetta sen tarkemmin. ¹⁵²

Päästöjä vähentävä kansallinen ympäristöpolitiikka voi auttaa suojaamaan työpaikkoja kahdella tavalla. Ensinnäkin luvussa 2.2 kuvatun mukaisesti monet länsimaissa toimivat vaate- ja tekstiilialan yritykset pyrkivät vähentämään alihankinnan päästöjä, mikä vaikuttaa tulevaisuudessa yhä enemmän siihen, mihin maihin niiden tulevat osto- ja tuotantopäätökset vaikuttavat. Samaan tapaan ne maat, jotka pystyvät puhdistamaan energiantuotantoaan nopeammin, saattavat saada jatkossa kilpailuetua niillä vientimarkkinoilla, joilla hinnoitellaan tuontituotteiden päästöjä ¹⁵³.

Uusien vaatteiden kulutuksen vähentäminen vähentäisi todennäköisesti myös työvoiman tarvetta. On myös esitetty, että jos kuluttajat ostavat jatkossa vähemmän uusia vaatteita, kierrättävät niitä ja pitävät niistä parempaa huolta, on alan työpaikkojen suhteen kaksi vaihtoehtoa: joko työpaikkojen määrä vähenee kysynnän vähentyessä tai sama määrä työntekijöitä tekee aiempaa pienemmän määrän vaatteita laadukkaammin ja paremmissa työoloissa ¹⁵⁴.

Kiertotalouden on toisaalta arvioitu tuovan myös kokonaan uusia työpaikkoja. On esimerkiksi arvioitu, että nykyisessä vaatteiden kierrätyksessä jokainen miljoona kiloa vaatetta työllisti vuonna 2015 noin 20 henkeä ¹⁵⁵. Samalla suhteella kaiken vaatejätteen kierrättäminen voisi työllistää Euroopassa yli 100 000 henkeä. Sitran kiertotalouden työllisyysvaikutuksia käsittelevä raportti toisaalta muistuttaa, että murroksessa syntyvät työpaikat (esimerkiksi kierrätyksessä, kuitujen uudelleenkäytössä tai erilaisissa vuokra- ja korjauspalveluissa) voivat sijoittua nykyisten tuotantomaiden sijaan Eurooppaan, jos kiertotalouteen siirtyminen tarkoittaa paikallisempia tuotantoketjuja ¹⁵⁶. Chatham Housen vaate- ja tekstiilialaa käsittelevä raportti arvioi, että osa tuotannon työpaikoista voi kyllä säilyä nykyisissä tuotantomaissa, mutta ne muuttuvat uuden teknologian käyttöön liittyvää uudenlaista osaamista vaativiksi ¹⁵⁷.

Kierrätyksen tehostumisella voi olla vaikutuksia myös vaatteiden loppukäyttöön liittyvään työllisyyteen globaalissa etelässä. Esimerkiksi Pohjoismaisen ministerineuvoston raportti vuodelta 2016 arvioi, että Pohjoismaista Afrikkaan vietävien vaatteiden myynti esimerkiksi toreilla voi työllistää ja elättää arviolta 12 000 henkeä. Raportti tosin muistuttaa, että vaatteiden vienti voi toisaalta haitata paikallista vaatetuotantoa, jolloin työllistävä vaikutus ei todellisuudessa ole näin suuri. ¹⁵⁸

Ekologinen siirtymä tulee todennäköisesti olemaan suuri haaste Bangladeshissa, koska maa on hyvin riippuvainen vaate- ja tekstiiliteollisuudesta, ja sen kansalaisille suunnatut yhteiskunnalliset turvaverkot ovat kehittymättömiä. Maan talous ja väestö ovat siten hyvin alttiit mille tahansa muutoksille, joita vaate- ja tekstiiliteollisuuden tuotantoketjuissa tai kysynnässä tulee lähitulevaisuudessa tapahtumaan, kun erilaiset ympäristövaikutusten vähentämiseen tähtäävät toimet otetaan laajamittaiseen käyttöön.

Bangladesh on Kiinan jälkeen yksi merkittävimmistä vaate- ja tekstiiliteollisuuden tuotantomaista, jonka vetovoima perustuu erityisesti matalaan palkkatasoon ¹⁵⁹. Vuonna 2015 maassa oli noin 7 000 vaatetehdasta, mutta sittemmin määrä on laskenut noin 5 000:een, kun tuotantoa on keskitetty aiempaa suurempiin yksiköihin ¹⁶⁰. Ala työllistää Bangladeshissa 4,5 miljoonaa henkeä, joista 3,1 miljoonaa työskentelee vaatteiden valmistuksessa. Vaate- ja tekstiiliala vastaa siten 54 prosentista maan kaikista teollisuustyöpaikoista. ¹⁶¹ Vielä työllisyyttä merkittävämpi on koko vaate- ja tekstiilisektorin osuus maan viennistä, sillä sen arvioitiin olevan noin 87 prosenttia vuonna 2020. ¹⁶²

Vientiä kohdistuu nykyisin paljon Eurooppaan (62 prosentin osuus viennin arvosta), mutta on arvioitu, että Bangladeshin vienti Eurooppaan voi vähentyä, kun Vietnamin suhteellinen kilpailukyky paranee sen solmittua kauppasopimuksen EU:n kanssa ¹⁶³. Bangladeshin osuus suoraan Suomeen tuoduista vaatteista ja tekstiileistä nousi vuosina 2006-2020 noin 2,5 prosentista noin 6,0 prosenttiin. Samalla se on noussut muun muassa Ruotsin ja Saksan ohi ja Kiinan jälkeen toiseksi merkittävimmäksi Suomeen tuotavien tekstiilien tuotantomaaksi ¹⁶⁴.

Vuosina 2016-2017 Bangladeshin työttömyysaste arvioitiin 4,2 prosenttiin (miehet 3,1 ja naiset 6,7 prosenttia). Jo ennen koronapandemiaa arvioitiin, että Bangladeshin väestö kasvaa nopeammin kuin työpaikkojen määrä, minkä arvioitiin johtavan joko kasvavaan työttömyyteen tai siihen, että työikäinen väestö lähtee siirtotyöläisiksi muualle. ¹⁶⁵ Bangladesh on myös hyvin altis ilmastonmuutoksen tuhoisille vaikutuksille, mikä voi aiheuttaa työttömyyttä muilla toimialoilla ¹⁶⁶. Esimerkiksi rannikkotulvat voivat lisätä maaperän suolaantumista, mikä vaikeuttaa maataloutta.

Maan vaateteollisuus on merkittävä työllistäjä, mutta myös altis erilaisille häiriöille. Koronapandemian vaikeimpina aikoina jopa joka viidennen työikäisen on arvioitu olleen vailla työtä, eikä tästä ole vieläkään täysin palauduttu. Kesän 2020 aikana lähes sadalla tehtaalla raportoitiin levottomuuksia, jotka liittyivät maksamattomiin palkkoihin tai tehtaiden sulkemisten vastustukseen. Koronapandemian on arvioitu vieneen jopa 16,5 miljoonaa, etupäässä epävirallisesti työllistynyttä, bangladeshilaista takaisin köyhyysrajan alapuolelle. ¹⁶⁷ Erilaisten muutosten vaikutuksia väestöön syventää se, että maan sosiaaliturva on heikko ja hajanainen. Bangladeshissa on käytössä 119 erilaista sosiaaliturvaksi laskettavaa ohjelmaa, joista suurimmat liittyvät ruoka-apuun tai vanhusten tukemiseen ¹⁶⁸ Sekä ILO ¹⁶⁹ että Maailmanpankki ¹⁷⁰ ovat arvioineet, että laaja erilaisten ohjelmien joukko on puutteellisesti koordinoitu, eikä siten välttämättä saavuta niitä, jotka tarvitsevat apua eniten. Työttömyysturvaa ei ole, mutta sen edellytyksiä ja käyttöönottoa virallisten työsuhteiden kohdalla selvitetään ILO:n toteuttamassa ja vaatekauppaketju Uniqlon emoyhtiön rahoittamassa hankkeessa ¹⁷¹. Myös koronapandemian vaikutuksia maan vaateteollisuuteen vuonna 2021 arvioinut raportti päätyi suosittamaan, että maan sosiaaliturvaa tulisi vahvistaa esimerkiksi ottamalla käyttöön perustulo tai muu mekanisi, jolla voidaan välttää työnsä menettävien ihmisten luisuminen köyhyyteen. ¹⁷²

Sosiaaliturvan ja muiden yhteiskunnan tukiverkkojen vahvistamista vaikeuttavat Bangladeshin verojärjestelmä ja -politiikka, jossa harmaa talous ja lukuisat erilaiset veropohjan aukot heikentävät valtion mahdollisuuksia kerätä verotuloja. Maan taloudelle keskeinen vaate- ja tekstiiliteollisuus maksaa huomattavasti muuta yritystoimintaa matalampaa yhteisöveroa. Bangladeshin nimellinen yhteisöverokanta vaihtelee tavallisesti 22,5-30 prosentin välillä yritysmuodosta riippuen ¹⁷³, mutta vaateteollisuus maksaa yhteisöveroa vain 12 prosenttia. Jo vuodesta 2015 sovellettua verohelpotusta jatkettiin jälleen vuonna 2020 koronatilanteeseen vedoten ¹⁷⁴. Maa myöntää myös lukuisille muille yrityssektoreille anteliaita verolomia. Esimerkiksi vuoden 2021 heinäkuusta voimaan astuivat uudet verolomat muun muassa elintarvike- ja autoteollisuudelle. Näille valituille sektoreille perustettujen uusien yritysten ei tarvitse maksaa yhteisöveroja kymmeneen vuoteen. Maa houkuttelee ulkomaisia investointeja myös kahdeksalla erikoistalousalueella, joissa yrityksille tarjotaan erilaisten verolomien lisäksi muun muassa kevyempiä lupaprosesseja sekä vapautuksia tullimaksuista. ¹⁷⁵

Bangladeshilta puuttuvat monet verovälttelyä torjuvat verolait. Maassa ei ole esimerkiksi korkovähennysrajoituksia eikä väliyhteisölakeja. ¹⁷⁶ Korruptio läpileikkaa koko yhteiskuntaa, ja vuonna 2021 Bangladesh sijoittui Transparency Internationalin korruptio-indeksissä sijalle 147 (vrt. Suomi sijalla 1) ¹⁷⁷. Korruption on katsottu vaikeuttavan oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamista ja esimerkiksi ilmastorahoituksen vastuullista käyttöä ¹⁷⁸.

Työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua kollektiivisesti oikeudenmukaisen siirtymän suunnitteluun heikentää se, että ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC:in mukaan Bangladeshissa on useita puutteita ammattiyhdistysliikkeen toiminnan vapaudessa. Maan lait sallivat ammattiliittojen toiminnan, kollektiiviset neuvottelut työehdoista ja kieltävät ammattiliittojen jäsenten syrjimisen, mutta lakien yksityiskohdat ja toimeenpano ovat puutteellisia, ja esimerkiksi lakko-oikeutta rajoitetaan ankarasti. ITUC:in mukaan liittojen toiminnan vapautta rajoitetaan myös erilaisilla niiden hallintoa koskevilla määräyksillä. ¹⁷⁹

Riidat vaate- ja tekstiilialan työnantajien ja työntekijöiden välillä koskevat tyypillisesti palkkaa tai ylitöiden teettämistä ¹⁸⁰. Lyhyet ja epävarmat työsuhteet ovat yleisiä kaikilla toimialoilla ¹⁸¹.

Bangladeshin vientiteollisuuden keskuksen Chattogramin (ent. Chittagong) kaupungin vaatetehtaiden työntekijöihin kohdistuneen tutkimuksen mukaan työntekijöiden järjestäytymisaste on matala ja ammattiyhdistystoiminta johtaa herkästi irtisanomiseen. Saman selvityksen mukaan työntekijöille järjestettävä koulutus ei tähtää uusien taitojen kehittämiseen vaan on pinnallista ja perustuu lähinnä ostajien välittömien vaatimusten täyttämiseen. ¹⁸²

Lähitulevaisuudessa Bangladeshin vaate- ja tekstiiliteollisuuden työpaikkojen tulevaisuutta voi vielä tukea se, että työpaikkoja siirtyminen Kiinasta halvemman kustannustason maihin jatkuu. Pidemmällä aikavälillä työllisyyteen alkavat vaikuttaa myös kiertotalouden lisäämiseen tähtäävät trendit, jotka voivat esimerkiksi vähentää uusien vaatteiden kysyntää ja korvata sitä korjauspalveluilla, jotka sijaitsevat lähellä loppukäyttäjiä.

Bangladeshin tekstiiliteollisuus on jo alkanut kohdistua kiertotalouteen liittyviä vaatimuksia kansainvälisiltä markkinoilta. Nämä ovat koskeneet muun muassa jätehuoltoa tai materiaalien kierrättämistä ¹⁸³. Toisaalta on arvioitu, että tuotantolaitokset ovat olleet hitaita reagoimaan ja investoimaan ostajien uudistuvien, esimerkiksi materiaaleihin ja monipuolisempaan viimeistelyyn vaatimusten mukaisesti ¹⁸⁴. Tämä tarkoittaa, että Bangladeshin riippuvuus yksinkertaisten ja halvalla tuotettavien vaatteiden viennistä jatkuu toistaiseksi.

Kiertotalousratkaisuja pilotoidaan parhaillaan Bangladeshin vaate- ja tekstiiliteollisuudessa. Circular Fashion Partnership -hankkeessa vaatebrändit, vaatevalmistajat ja kierrätysyritykset pyrkivät yhteistyössä siirtymään neitseellisistä raaka-aineista kierrätysmateriaaleihin. Hankkeessa käytettävällä Reverse Resources -alustalla pyritään yhdistämään erilaisten materiaalivirtojen tarjonta ja kysyntä edistäen siten aiemmin jätteeksi päätyneen tekstiilimateriaalin hyödyntämistä. Mukana on 43 tekstiilialan valmistajaa, 17 kierrätysalan toimijaa sekä 20 vaatebrändiä, muun muassa Benetton, H&M ja Peak Performance. Ensimmäisessä vaiheessa tavoitteena on kartoittaa, millaisia määriä mitäkin materiaalia jää käyttämättä kiertotalousratkaisuissa hyödynnettäväksi, jotta kierrätysmateriaaleista kiinnostuneet yritykset uskaltavat investoida sitä hyödyntäviin ratkaisuihin. Syntyvien materiaalivirtojen seurannan piirissä arvioitiin olevan loppuvuodesta 2021 kuukausittain noin 200 tonnia tekstiilikuituja, mikä vastaa alle 0,1 prosenttia maan vuosittaisesta puuvilla- ja puuvilla-elastaanijätteen määrästä. Osuuden arvioidaan kuitenkin voivan kasvaa 10-20 prosenttiin kaikesta tekstiilijätteestä, jos olemassaolevat kiertotalousratkaisut saataisiin täysimittaisesti käyttöön sekä kuidun keräyksen että kysynnän osalta. Tällöin tekstiilikierrätyksestä voisi tulla vuosittaiselta liikevaihdoltaan 1,2 miljardin dollarin toimiala, joka työllistää 20 000 henkeä. Osa työpaikoista olisi uusia ja vaatisi uudenlaista osaamista, osa taas nykyisin epävirallisen talouden piirissä olevien jätteiden käsittelyyn liittyvien töiden muuttumista virallisiksi työpaikoiksi. ¹⁸⁵

Kiertotalouden edistäminen edellyttää myös useiden esteiden purkamista. Esimerkiksi Bangladeshin jätehuolto perustuu nykyisellään suurilta osin epäviralliseen talouteen, jolloin materiaalivirtoja ei tunneta kunnolla tai pystytä hallinnoimaan. Tämän lisäksi olisi huomioitava se, miten tekstiilijätettä hyödynnetään nykyisellään. ¹⁸⁶ Puuvillan leikkuujätettä hyödynnetään muun muassa vaatteita vaatimattomampien tekstiilituotteiden kuten pyyhkeiden tai vilttien raaka-aineena, minkä lisäksi sitä viedään raaka-aineeksi muun muassa Intiaan ja Kiinaan, joissa on käytössä kehittyneempää jalostusteknologiaa kuin Bangladeshissa ¹⁸⁷. Paikoin puuvillajätettä on kerrottu jopa poltettavan energiaksi, koska sitä on runsaasti ilmaiseksi saatavilla. Kehittyneempien kierrätysratkaisujen edellytyksenä on siten se, että materiaalista voidaan maksaa enemmän kuin vientimarkkinoilla tai polton kohdalla riittävästi vaihtoehtoisen energialähteen rahoittamiseksi. ¹⁸⁸

Hankkeessa on havaittu, että kiertotalouden edistäminen edellyttää vaate- ja tekstiiliteollisuudelta yhteistyötä ja läpinäkyvyyttä, jotta materiaalivirrat saadaan hyödynnettyä. Lisäksi on tunnistettu, että tehokas kiertotalouden edistäminen edellyttää, että kaupallisten toimijoiden lisäksi myös poliittiset päättäjät ja paikallisyhteisöt - kuten ne, jotka käsittelevät jätteitä epävirallisen talouden piirissä - osallistetaan hankkeeseen. Jotta paikallinen tai kansallinen politiikka tukisi kiertotalouden edistämistä, raportissa katsotaan tarpeelliseksi se, että alan yritykset viestivät yhdessä ja johdonmukaisesti poliittisten uudistusten tarpeesta. ¹⁸⁹

Kiertotalouden paikallinen tai kansallinen lisääminen Bangladeshissa on työllisyysvaikutuksiltaan kuitenkin melko vähäistä. Vaikka Scaling Circularity -raportin arvio 20 000 työpaikasta toteutuisi ja tarkoittaisi pelkästään täysin uusia työpaikkoja, vastaa se vain alle prosenttia koko maan vaate- ja tekstiilialan työllisistä, eikä riitä siten paikkaamaan työllisyysvaikutuksia, joita syntyisi esimerkiksi vaatteiden kokonaiskysynnän pienenemisestä.

6. Yritysvastuu vaate- ja tekstiiliteollisuuden oikeudenmukaisessa siirtymässä

Luvussa neljä käsitellyn oikeudenmukaisen siirtymän tarve on yleensä tunnistettu parhaiten esimerkiksi fossiilisessa energiantuotannossa, mutta samat periaatteet koskevat myös muuta yritystoimintaa. Esimerkiksi vaate- ja tekstiiliteollisuudessa kyse voi olla siitä, että vaatebrändin siirtyminen vuokramallistoon, jonka vaatteita huolletaan paikallisesti, aiheuttaa tuotantotyöpaikkojen vähenemisen kautta tuotannossa työskentelevien ihmisten oikeuksia heikentävän vaikutuksen.

Kansainvälisissä yritysvastuustandardeissa on käsitelty liiketoimintasuhteesta vetäytymistä erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa yrityksellä ei ole mahdollisuutta vaikuttaa toiminnan haitallisiin ihmisoikeusvaikutuksiin (esimerkiksi tilanteessa, jossa alihankkijan tehtaalta löytyy pakkotyövoimaa eikä alihankkija suostu korjaaviin toimenpiteisiin). Yritysvastuustandardien mukaan vetäytyminen on perusteltua silloin kun haitallisia vaikutuksia ei ole mahdollista muutoin ehkäistä tai lieventää edes kasvattamalla yrityksen vaikutusvaltaa, tai jos yrityksen vaikutusvallan kasvattaminen ei ole mahdollista.

Tässä raportissa käsitellyn vaate- ja tekstiiliteollisuuden murroksen kohdalla vastaava tilanne voisi olla se, että liiketoimintasuhde katkaistaan sellaiseen toimittajaan, jolla ei ole mahdollisuutta vähentää tuotannon päästöjä kestävälle tasolle. Toisaalta oikeudenmukainen siirtymä on huomioitava myös sellaisessa tilanteessa, jossa vaatteita teettävä yritys siirtyy myynnistä vuokrapalvelun suuntaan, jolloin teetettävien vaatteiden määrä voi vähentyä selvästi liiketoiminnallisen ratkaisun seurauksena ja liiketoimintasuhteita tuottajiin katketa riippumatta niiden mahdollisuuksista vähentää päästöjään. Tällöin vetäytymispäätöstä ei tehdä ihmisoikeusperustaisesti vaan liiketaloudellisista syistä, mutta työntekijöillä on silti oikeus oikeudenmukaiseen siirtymään. Se, että vaate- ja tekstiiliteollisuudessa kuten monilla muillakin toimialoilla, liiketoimintasuhteet ovat jatkuvassa muutoksessa, ei riitä perusteeksi sille, että toiminnan laajemmasta uudelleenjärjestelystä aiheutuvat ihmisoikeusvaikutukset voisi sivuuttaa.

Oikeudenmukaisen siirtymän voi katsoa sisältyvän YK-periaatteiden kirjaukseen siitä, että yritysten vastuu kunnioittaa ihmisoikeuksia kattaa kaikki kansainvälisesti tunnistetut ihmisoikeudet ¹⁹⁰. Ihmisoikeudet voidaan jakaa sisällöllisiin oikeuksiin ja proseduraalisiin oikeuksiin sekä tiettyihin velvollisuuksiin, jotka koskevat tiettyihin ryhmiiin kuuluvia yksilöitä, kuten naisia, lapsia tai alkuperäiskansoja. Kaikki kolme näkökulmaa nousevat esiin myös oikeudenmukaisen siirtymän kohdalla ja ovat siten olennaisia suunniteltaessa vaate- ja tekstiilialan ilmastotoimia. Siirtymätilanteessa ihmisoikeuksien jaottelu sisällöllisiin ja proseduraalisiin oikeuksiin sekä velvollisuuksiin tiettyjä ryhmiä kohtaan on hyödyllinen, sillä se tarjoaa yrityksille työkaluja integroida toimenpiteet siirtymän oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi niiden ihmisoikeuksia koskevaan asianmukaisen huolellisuuden prosessiin. Samalla se on keino yrityksille paitsi tunnistaa mahdollisimman kattavasti myös priorisoida ja hallita siirtymään liittyviä ihmisoikeusriskejä.

Tuotantorakenteiden muuttumiseen liittyvä työpaikan katoaminen voi ilman asianmukaisia turvaverkkoja johtaa sisällöllisten eli aineellisten ihmisoikeuksien heikkenemiseen, eli esimerkiksi toimeentulon menettämiseen. Proseduraalisten oikeuksien osalta olennaista on taas vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien tunnistaminen ja kuuleminen, mikä on myös yksi osa YK:n yritysvastuuperiaatteiden mukaista asianmukaisen huolellisuuden prosessia. Siten myös se, ettei tällaista prosessia käynnistetä riittävän ajoissa, voi itsessään muodostua ihmisoikeusriskiksi, jos vaikutusten kohteena olevilla ihmisillä ja yhteisöillä ei ole riittävästi aikaa varautumiseen, neuvotteluun ja kuulluksi tulemiseen heitä koskevissa asioissa.

Esimerkiksi työmarkkinavuoropuhelu ja sidosryhmien kuuleminen ovat elimellinen osa paitsi oikeudenmukaisen siirtymän periaatteita myös YK-periaatteissa määriteltyä asianmukaisen huolellisuuden prosessia. YK-periaatteiden mukaan keskeisiä sidosryhmiä, joita yritysten on pyrittävä osallistamaan asianmukaisen huolellisuuden prosessissa ovat erityisesti (potentiaalisten) haitallisten ihmisoikeusvaikutusten kohteena olevat ryhmät. Oikeudenmukaisen siirtymän periaatteiden mukaisesti toimenpiteet tulee suunnitella ja toimeenpanna yhteistyössä ammattiliittojen ja muiden sidosryhmien kanssa. Kansainvälisen vaatebrändin kohdalla tämä tarkoittaa, että pelkän alihankkijan lisäksi keskusteluja tulisi käydä myös esimerkiksi työntekijöiden ja näitä edustavien tahojen kuten ammattiliittojen kanssa.

OECD:n toimintaohjeiden mukaan vetäytymistilanteen haitallisia vaikutuksia tulee pienentää mahdollisimman paljon muun muassa informoimalla ajoissa työntekijöitä ja paikallisia viranomaisia sekä osallistumalla lieventävien toimenpiteiden hahmottelemiseen ¹⁹¹.

Konkreettiset ehkäisevät ja lieventävät toimenpiteet, joihin yrityksen tulee ryhtyä, riippuvat kulloinkin käsillä olevista olosuhteista ja esimerkiksi yhteiskunnallisen turvaverkon kattavuudesta. Joissain tapauksissa vetäytymispäätöksillä voi olla jopa merkittäviä vaikutuksia valtioiden työllisyysasteeseen ja verotuloihin, mikä puolestaan saattaa heikentää valtioiden mahdollisuuksia huolehtia julkisista palveluista ja etenkin taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten ihmisoikeuksien toteutumisesta. Eli varsinkin jos yhteiskunnallisessa turvaverkossa on puutteita, voivat yritykset siirtymätilanteissa joutua paikkaamaan myös sosiaaliturvaa ja puuttuvia palveluita niiltä osin, kuin ne koskettavat yrityksen työntekijöitä tai sen toiminnan vaikutuksen kohteena olevia yhteisöjä. Yritysten on huomioitava nämä laajemmat yhteiskunnalliset vaikutukset osana ihmisoikeusriskien kartoitusta, ja tunnistettava oma kontribuutionsa sosiaaliturvaan ja verotuloihin niiden ihmisoikeusvastuun piiriin kuuluvaksi asiaksi. Niihin vastaaminen kuitenkin usein edellyttää laajempaa yhteistyötä muun muassa paikallisen ja kansallisen hallinnon kanssa tuotantomaissa. YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asioiden pääosasto DESA korostaa tulonmenetyksiä pehmentävän ja kotitalouksien sopeutumista edistävän sosiaaliturvan merkitystä oikeudenmukaisessa siirtymässä. Se muistuttaa, että tällaiset muutoksen uhkaamia ihmisryhmiä tukevat mekanismit voivat vähentää päästövähennyksiin tähtäävien politiikkatoimien vastustusta. DESA:n mukaan julkinen valta voi tukea muutosta myös määräaikaisilla työllisyysohjelmilla sekä tukemalla yrityksiä työntekijöiden uudelleenkoulutuksen järjestämisessä. 192

Kansainväliset yritysvastuustandardit edellyttävät myös, että yritykset noudattavat aina vähintään kansallisia lakeja ¹⁹³. Tämä tarkoittaa myös kaupallisten sopimusten kunnioittamista eli sitä, ettei niistä vetäydytä yksipuolisesti tai jätetä peruutusten jälkeen jo syntyneitä kuluja korvaamatta kuten esimerkiksi koronapandemian kohdalla on arvioitu tapahtuneen ¹⁹⁴.

Ihmisoikeuksiin liittyvät velvollisuudet kattavat myös velvollisuudet tiettyjä, heikoissa ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä kohtaan. Kaikkein heikoimmassa ja haavoittuvimmassa asemassa olevat henkilöt voivat tarvita erityistä mukauttamista tai suojelua pystyäkseen nauttimaan ihmisoikeuksistaan täysimääräisesti. He voivat myös olla suurimmassa riskissä syrjäytyä. YK-periaatteiden mukaan yritysten tulee osana asianmukaisen huolellisuuden prosessejaan kiinnittää huomiota haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden ryhmien oikeuksiin, tarpeisiin ja haasteisiin varmistaakseen, etteivät yritykset ylläpidä tai pahenna näiden ryhmien syrjintää. Esimerkiksi Etelä- ja Kaakkois-Aasian vaateteollisuudessa työskentelee erityisesti nuoria naisia ¹⁹⁵, jotka voivat usein olla siirtolaisia ja/tai olla maasta riippuen myös kastisyrjinnän kohteena. Muita erityisryhmiä, joiden työllistymismahdollisuudet ja syrjäytymisriskit on syytä arvioida erikseen, ovat esimerkiksi erilaiset uskonnolliset vähemmistöt.

Myös oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet (ks. luku 4) edellyttävät, että siirtymätilanteissa haavoittuvassa ja heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja heidän oikeuksiensa toteutumiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Tämä edellyttää olemassa olevan epätasa-arvoisuuden ja siihen vaikuttavien tekijöiden (esim. ikä, sukupuoli, etnisyys, sosiaalinen ryhmä, alkuperäiskansa) kartoittamista ja arvioimista jo ennakolta sekä siirtymäprosessien suunnittelemista niin, että haavoittuvassa ja heikoimmassa asemassa olevien ryhmien osallistumiselle toimenpiteiden suunnitteluun ja päätöksentekoon on olemassa yhdenvertaiset mahdollisuudet.

Myös toimenpiteiden vaikutusten kohdentumiseen eri ryhmiin tulee kiinnittää huomiota niin suunnittelussa, toimeenpanossa kuin vaikutusten seurannassa ja raportoinnissa. Esimerkiksi siirtymässä mahdollisesti syntyvien uusien työpaikkojen kohdentumista heikossa ja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tulee seurata. Uusien työpaikkojen tulee myös olla ihmisarvoisia. Niistä tulee esimerkiksi maksaa elämiseen riittävää palkkaa, ja työntekijöiden tulee voida järjestäytyä ammatillisesti ja neuvotella työehdoista kollektiivisesti.

Oikeudenmukaisessa siirtymässä onkin usein kyse rakenteellisista muutoksista, jotka Pariisin sopimuksen mukaisesti tulee toteuttaa kansallisesti asetettujen kehitystavoitteiden puitteissa. OECD:n asianmukaisen huolellisuuden ohjeiden mukaan vaikka yritykset eivät ole vastuussa valtioiden kyvyttömyydestä toimia ja suojella ihmisoikeuksia, yritysten päätös toimia olosuhteissa, joissa esiintyy rakenteellisia ongelmia vaikuttaa asianmukaisen huolellisuuden luonteeseen ja laajuuteen ¹⁹⁶. Tämä koskee myös vetäytymistilanteita. OECD:n asianmukaisen huolellisuuden ohjeiden mukaan yritykset voivat käsitellä rakenteellisiin ongelmiin liittyviä riskejä esimerkiksi tekemällä yhteistyötä yli toimialarajojen, tunnistamalla ja tukemalla olemassa olevia tehokkaita aloitteita riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi tai osallistamalla julkishallintoa käyttämällä vaikutusvaltaansa paikallista tai kansallista julkishallintoa kohtaan. Yritysten tuleekin vaikuttamistyössään tukea oikeudenmukaisen siirtymän periaatteiden ja sitä edistävien politiikkojen laatimista ja toimeenpanoa ja pidättäytyä vastustamasta ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä.

Paitsi, että oikeudenmukainen siirtymä on noussut keskeiseksi ihmisoikeus- ja yritysvastuukysymykseksi, yritysten varautumista siirtymään on myös alettu arvioida. Oikeudenmukaisen siirtymän yrityskohtaiseen arviointiin tähtäävää työtä on tehty World Benchmarking Alliancessa (WBA), joka julkaisi kesällä 2021 oikeudenmukaisen siirtymän indikaattorit. Ne kattavat muun muassa siirtymän suunnittelun, korvaavien työpaikkojen, koulutuksen ja laajempien yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnin ¹⁹⁷. Syksyllä 2021 WBA julkaisi ensimmäiset indikaattoreita hyödyntäneet yrityskohtaiset arviot ¹⁹⁸. Arvio kattoi 180 energia- ja autoteollisuuden yritystä ja tulokset olivat heikkoja. Tarkastelussa mukana olleiden yritysten tulosten keskiarvo oli 2,7/16 pistettä, ja peräti 32 yritystä sai arvioinnissa nolla pistettä. Myös omistamiensa yritysten ilmastovaikutuksista kiinnostuneiden sijoittajien yhteistyöaloite Climate Action 100 on ottanut oikeudenmukaisen siirtymän huomioimisen yhdeksi arvioitavaksi osa-alueeksi niin sanotussa nettonollakriteeristössä, jota se kehittää ¹⁹⁹.

6.1 Käytännön toimet vaate- ja tekstiilialan yrityksissä

Koska vaate- ja tekstiilialan arvoketjut ovat pitkiä ja monimutkaisia, ovat myös oikeudenmukaiseen siirtymään liittyvien vastuiden tunnistaminen ja jakaminen haastavampaa kuin esimerkiksi kivihiilen tuotannossa ja kulutuksessa, jossa yritysten päätösten vaikutukset heijastuvat ennen kaikkea omiin tai muutaman lähimmän kumppanin työntekijöihin. Samat periaatteet kuitenkin pätevät riippumatta siitä, millaisista arvoketjuista on kyse.

Kuten luvussa 2 kuvataan, vaate- ja tekstiilialan aiheuttama ympäristökuormitus on kestämättömällä tasolla, ja tähän haetaan kuumeisesti ratkaisuja muun muassa erilaisilla kiertotalousratkaisuilla. Jotta tämä siirtymä ekologisesti kestävään vaatteiden ja tekstiilien tuotantoon ja kulutukseen on oikeudenmukainen, pitää oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet huomioida mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.

Yritysten tulee selvittää ilmastovaikutuksensa koko arvoketjun osalta, tehdä suunnitelma päästövähennyksistä ja minimoida ilmastotoimista tai muista ympäristökuormitusta vähentävistä toimista tuotantoketjun työntekijöille ja muille vaikutusten kohteena oleville ryhmille aiheutuvat haitalliset ihmisoikeusvaikutukset. Käytännössä tämä tarkoittaa myös varhaista ja avointa keskustelua kumppanien kanssa siitä, mihin suuntaan toiminta on muuttumassa, sekä näiden muutosten vaikutusten arvioimista. Lähellä loppukuluttajaa olevan vaatebrändin tai kauppaketjun tapauksessa tämä dialogin tarve voi tarkoittaa paitsi tavarantoimittajia ja näiden työntekijöitä myös pidemmällä arvoketjussa olevia raaka-ainetoimittajia ja paikallisia viranomaisia.

Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC:in ja kestävää liiketoimintaa edistävän The B Team -järjestön vuonna 2018 julkaisema opas oikeudenmukaisesta siirtymästä sisältää kahdeksan periaatetta, jotka yritysten tulisi huomioida hankintoja koskevissa periaatteissaan, liiketoiminnan suunnittelussa, työllistämissuunnitelmissa sekä päästövähennysstrategioissa. Periaatteissa korostetaan ilmastotoimien vaikutusten ennakointia, sosiaalista dialogia sidosryhmien kanssa sekä oikeudenmukaista siirtymää ja sosiaaliturvaa edistävän politiikan tukemista. ²⁰⁰

Maailman luonnonvarainstituutti WRI on puolestaan julkaissut oppaan, jonka tavoitteena on auttaa erityisesti vaatealan yrityksiä tunnistamaan ympäristövaikutuksien pienentämiseen - erityisesti kiertotalouteen - tähtäävien toimien sosiaalisia vaikutuksia. Opas jakaa toimet kolmeen vaiheeseen: 1) Oman toiminnan vaikutuspiirin tunnistaminen ja määritteleminen sisältäen liiketoimintakumppanit, työntekijät, yhteisöt ja muut sidosryhmät. 2) Tiedon kerääminen edellä mainittuihin sidosryhmiin kohdistuvista vaikutuksista huomioiden erityisesti saatavilla olevat työpaikat, sukupuolten tasa-arvo, elämiseen riittävät palkat sekä paikallisyhteisöt. 3) Seurannan kehittäminen, jotta muutoksen hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti, sekä oman vastuun ja vaikutusmahdollisuuksien määrittely. Opas kannustaa käyttämään ulkopuolisia asiantuntijoita prosessin eri vaiheissa. ²⁰¹

Ensimmäisessä vaiheessa, eli oman vaikutuspiirin tunnistamisessa WRI:n raportti kehottaa huomioimaan sekä suoran vaikutuksen kohteena olevat työntekijät sekä ne ihmiset kuten perheenjäsenet ja paikallisyhteisöt, joihin liiketoimintapäätökset vaikuttavat epäsuorasti. Tarkastelun tulisi kattaa myös koko tuotantoketju ja sisältää analyysi siitä, millaisiin ihmisiin vaikutukset kohdistuvat, sisältäen muun muassa ikä- ja sukupuolirakenne, koulutustaso, kuuluminen erityisen haavoittuviin ryhmiin, työsuhteiden luonne ja maantieteellinen sijainti. WRI kehottaa huomioimaan myös kuluttajat, sillä kiertotalouteen siirtyminen voi vaikuttaa heihin esimerkiksi muuttamalla vaatteisiin tarvittavaa rahasummaa. ²⁰²

Myös siirtymän vaikutusten kohdalla on huomioitava sekä suorat että epäsuorat vaikutukset. Suorat vaikutukset tarkoittavat muun muassa työpaikkojen määrän, luonteen, koulutustarpeen, palkkatason ja sijainnin muutoksia sekä sitä miten nämä muutokset kohdistuvat erilaisiin ryhmiin kuten esimerkiksi osa-aikaisiin työntekijöihin tai naisiin. Kuluttajien osalta tulisi huomioida muun muassa se, miten uuden liiketoimintamallin tuotteissa ja saatavuudessa huomioidaan erilaisten erityisryhmien tarpeet. Epäsuorien vaikutusten osalta tulisi huomioida vaikutukset esimerkiksi paikallisyhteisöihin, mikä voi tarkoittaa paitsi työpaikkojen muutoksista aiheutuvia seurauksia myös esimerkiksi sitä, millaisia paikallisia vesistövaikutuksia - positiivisia tai negatiivisia - on sillä, että siirrytään uusien kuitujen käytöstä kuitujen kierrättämiseen. Epäsuoria vaikutuksia voi syntyä myös sitä kautta, että työpaikkojen muuttumisen myötä siirtotyöntekijöiden kotimaihinsa lähettämät rahavirrat muuttuvat. ²⁰³

Vaikutusten arvioinnin jälkeen yrityksen tulisi tehdä toimintasuunnitelma, jonka toimenpiteet tulisi WRI:n mukaan priorisoida vaikutusten vakavuuden ja yrityksen vaikutusmahdollisuuksien perusteella. Vaikutusmahdollisuuksien parantamiseksi yrityksen tulisi tunnistaa sidosryhmiä, jotka estävät tai edistävät toimenpiteiden toteuttamisessa. Tässä analyysissä tulisi huomioida muun muassa ympäristöstä, työpaikoista ja taloudesta vastaavat ministeriöt, järjestöt, ammattiliitot, työnantajajärjestöt, kilpailevat yritykset, paikallisyhteisöt sekä tiedotusvälineet. ²⁰⁴

TAULUKKO 1: Vaate- ja tekstiilialan yritysten vastuu ihmisoikeuksista, ilmastosta ja oikeudenmukaisesta siirtymästä sekä konreettiset toimenpiteet arvoketjuissa

Ostojensa kautta köyhempiin maihin kytkeytyvien yritysten voi olla tarpeen tarkastella myös omaa kontribuutiotaan paikalliseen sosiaaliturvaan. Kyse voi olla paikalliseen politiikkaan vaikuttamisesta tai erilaisista kehityshankkeista omien kumppanien kanssa tai laajemmin. Esimerkiksi vaatekauppaketju Uniqlon omistava Fast Retailing on rahoittanut 1,8 miljoonalla dollarilla YK:n kansainvälinen työjärjestö ILO:n hanketta, jossa selvitetään työmarkkinoiden toimintaa ja sosiaaliturvaa seitsemässä Aasian maassa, joissa sen myymiä tuotteita valmistetaan ²⁰⁵.

Raporttia varten tehdyn selvitystyön perusteella on selvää, että vaate- ja tekstiilialan ympäristövaikutusten saattaminen kestävälle tasolle edellyttää nopeaa ja mittavaa muutosta siihen, miten näitä tuotteita valmistetaan, kuten myös alan tuotantovolyymien selvää vähentämistä. Yhdessä ja erikseen näillä muutoksilla tulee olemaan mittavia vaikutuksia alan työllisyyteen. Jotta siirtymä olisi oikeudenmukainen alan työntekijöille, on alan yritysten huomioitava ilmastotoimien sosiaaliset vaikutukset erityisesti Aasian tuotantomaissa.

Vaate- ja tekstiiliteollisuuden suuri vahingollinen vaikutus ympäristöön on ollut tiedossa jo pitkään. Alan arvioidaan aiheuttavan noin 4-10 prosenttia globaaleista kasvihuonekaasupäästöistä, ja valtaosa tästä syntyy uusien vaatteiden tuotannossa. Keskivertosuomalaisen vaate- ja jalkinehankinnat aiheuttavat noin 262 kilogramman kasvihuonekaasupäästöt. Vaikka tämä on vain muutaman prosentin osuus suomalaisten kulutuksen päästöistä, edellyttää kestävyyskriisin ratkaiseminen kaikkien kulutuspäästöjen nopeaa leikkaamista. On arvioitu, että suomalaisten kulutuksen päästöt pitäisi saada pudotettua tällä vuosikymmenellä korkeintaan neljännekseen nykyisestä, minkä jälkeen tulee jatkaa yhä pienempiin päästöihin. Uusimman ilmastotieteen valossa tämäkin tahti voi olla liian hidas.

Näin nopean muutoksen saavuttaminen edellyttää merkittäviä muutoksia siihen, miten vaatteita tuotetaan ja kulutetaan. Lineaarisesta taloudesta, joka perustuu luonnonvarojen hyödyntämiseen ja päätymiseen jätteeksi, tulee päästä kiertotalouteen, jossa enegiaa ja materiaalia hyödynnetään tehokkaasti aiheuttamatta luonnonvarojen kulutusta tai kuormittamalla ympäristöä jätteillä tai päästöillä, jotka päätyvät ilmakehään tai vesistöihin.

Raportissa tarkastellut vaate- ja tekstiilialan yritysten toimet ilmastopäästöjen leikkaamiseksi ja kiertotalouden edistämiseksi näyttävät toistaiseksi kaksijakoisilta. Valtava ympäristöjalanjälki on tunnistettu alalla, ja monet yritykset ovat asettaneet omia tavoitteitaan esimerkiksi päästöjen vähentämiseksi tai kierrätysmateriaalien käytön lisäämiseksi. Toistaiseksi toimet ovat kuitenkin olleet pintapuolisia. Ilmastotoimissa painotus on ollut oman toiminnan suorissa päästöissä, vaikka suurimmat päästöt syntyvät vaatteiden alihankintana tapahtuvassa tuotannossa. Osa yrityksistä pyrkii profiloitumaan edelläkävijöinä asettamalla itselleen Science Based Targets -järjestelmän mukaisia ilmastotavoitteita, mutta myös tällaisissa tavoitteissa alihankinnan päästöt jäävät liian pienelle huomiolle. Tätä raporttia varten tehdyn katsauksen perusteella vain noin puolella yrityksistä Science Based Targets -tavoite sisältää absoluuttiset päästövähennystavoitteet arvoketjun päästöille. Suomessa alan yritysten ilmastotoimien osalta on ollut merkillepantavaa se, että vain pieni joukko yrityksiä on sitoutunut alan etujärjestö Suomen tekstiili ja muodin käynnistämään Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -aloitteeseen.

Kierrätysmateriaaleissa pääpaino on ollut käytettyjen muovipullojen hyödyntämisessä polyesteriksi, kun alan sisäisten materiaalivirtojen - kuten tuotannon hukkapalojen ja käytettyjen tekstiilien - laajamittainen hyödyntäminen tuotannossa on monin osin vasta kehitysvaiheessa. Yrityksissä tehtävien tehostamistoimien hyötyä nakertaa se, että alan tuotannon ennakoidaan kasvavan tällä vuosikymmenellä.

Tuotannon muutoksien lisäksi vaate- ja tekstiiliteollisuuden ympäristövaikutusten saattaminen kestävälle tasolle edellyttääkin niin sanotusta pikamuodista luopumista. Käytännössä tämä tarkoittaa muutosta siihen suuntaan, että vaatteita ostetaan harvemmin, huolletaan enemmän, vuokrataan varsinkin kertaluontoiseen käyttöön ja pidennetään siten yksittäisten vaatekappaleiden elinkaarta mahdollisimman paljon. Tähän tähtäävää toimintaa kehitetään ja pilotoidaan jo monessa yrityksessä, mutta valtavirtaistuminen vaatii myös muutosta kuluttajien ja muiden ostajien kuten yritysten tai julkisten toimijoiden käyttäytymisessä.

Koska vaate- ja tekstiiliteollisuus on työvoimavaltaista ja arvoketjut pitkiä, on alan murroksella fossiilitaloudesta hiilivapaaseen kiertotalouteen väistämättä suuria vaikutuksia arvoketjujen eri vaiheissa. Vaate- ja tekstiiliteollisuuden arvioidaan työllistävän arvoketjujen eri vaiheissa jopa 300 miljoonaa henkeä. Esimerkiksi Bangladeshissa vaate- ja tekstiiliala työllistää noin 4,5 miljoonaa henkeä, mikä tarkoittaa 54 prosenttia maan teollisista työpaikoista. Alan osuus maan viennistä on peräti 87 prosenttia.

Sekä kuluttajien siirtyminen pikamuodista entistä enemmän esimerkiksi korjaus- ja vuokrauspalveluiden käyttäjiksi että tuotannon muuttuminen luonnonvaroja kuluttavasta kestäväksi kiertotaloudeksi muuttavat merkittävästi työvoiman kysyntää alan arvoketjuissa. Tämä voi tarkoittaa työpaikkojen siirtymistä maasta toiseen (esimerkiksi nykyisistä tuotantomaista Aasiassa lähemmäs kuluttajia Euroopassa), työpaikkojen siirtymistä toimialalta toiselle (esimerkiksi puuvillan viljelystä käytettyjen vaatteiden jalostamiseen) tai tarvittavan osaamisen muuttumiseen (esimerkiksi käytettävien materiaalien myötä). Mittava muutos voi hyvin tarkoittaa myös alan globaalien työpaikkojen lisääntymistä tai vähentymistä, mutta kattavia arvioita murroksen kokonaisvaikutuksista ei ole toistaiseksi tehty.

Osa yritysten ihmisoikeusperusteista ilmastovastuuta on vastuu oikeudenmukaisesta siirtymästä. Se ei tarkoita, etteikö päästöjen tai muun ympäristökuorman pienentämistä tulisi tehdä silloinkin, kun sillä voi olla vaikutuksia melko heikossa asemassa oleviin työntekijöihin, vaan sitä, että nämä työntekijät lähipiireineen tunnistetaan ja heille taataan oikeudenmukainen siirtymä ihmisoikeuksia kunnioittaen. Siksi oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet tuleekin tunnustaa osana vaate- ja tekstiiliteollisuuden ilmastotoimia ja huomioida kattavasti niissä toimenpiteissä, jotka tähtäävät ympäristökuormituksen pienentämiseen.

Jotta nämä vaikutukset tulevat huomioiduiksi, yritysten tulee päästövähennysten suunnittelun yhteydessä tunnistaa, keihin sen arvoketjun vaikutuspiirissä oleviin ihmisiin nämä muutokset vaikuttavat, ja selvittää, millaisia vaikutuksista on kyse ja miten niitä voidaan lievittää. Ensisijainen toimenpide on tyypillisesti avoin dialogi paitsi arvoketjun muiden yritysten myös työntekijöiden, ammattiliittojen, viranomaisten ja muiden sidosryhmien kanssa.

Koska vaate- ja tekstiiliteollisuuden arvoketjut kytkeytyvät tässä raportissa kuvatulla tavalla moniin maihin, joissa sosiaaliturva on olematonta tai puutteellista, korostuu yritysten vastuu päätöstensä ihmisoikeusvaikutuksista. Siten yritysten tulee tarkastella omaa rooliaan pelkkää suoraa työllisyysvaikutusta laajemmin. Ennakoiva lähestysmistapa oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiseen voi edellyttää esimerkiksi sitä, että keskeisissä tuotantomaissa varmistetaan oma osuus yhteiskunnan tukemisessa verojen maksun kautta, parannetaan työoloja ja -ehtoja, vaikutetaan poliittisesti työntekijöiden muutosturvan parantamiseksi ja osallistutaan esimerkiksi hankkeisiin työvoiman uudelleenkouluttamisen ja liikkuvuuden parantamiseksi.

Yrityksille:

Yritysten tulee sitoutua puolentoista asteen tavoitteeseen, ja saavuttaa niin sanottu nettonolla mahdollisimman nopeasti koko arvoketjun osalta. Päästöjen raportoiminen ja päästövähennystavoitteiden asettaminen tulee tehdä yleisesti hyväksyttävillä tavoilla hyödyntäen kansainvälisiä standardeja. Esimerkiksi päästövähennysten minimitasona tulisi pitää Science Based Targets -järjestelmän vaatimuksia. Riskimaissa sijaitsevien arvoketjujen päästöjen selvittämisessä ja hallinnassa on suositeltavaa käyttää Amfori BEPI:ä tai muuta vastaavaa ympäristövaikutusten hallintaan tarkoitettua järjestelmää.

Omien ilmastotoimien ja -tavoitteiden lisäksi yritysten on suotavaa edistää alan yleistä siirtymää osallistumalla yhteisiin aloitteisiin kuten The Fashion Pactiin tai YK:n ilmastoneuvotteluiden alaisuudessa muodostettuun Fashion Industry Charter for Climate Action -julistukseen. Suomessa yritysten ilmastoyhteistyötä edistetään Suomen tekstiili ja muodin vetämässä Hiilineutraali tekstiiliala 2035 -sitoumuksessa.

Tie kohti nettonollaa edellyttää tavallisesti muutoksia yritysten strategiaan ja liiketoimintamalliin. Näissä muutoksissa ja päästövähennysten suunnittelussa yritysten tulee huomioida oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet. Tämä tarkoittaa toimenpiteiden vaikutusten kartoittamista koko arvoketjun osalta sekä avointa ja laajaa dialogia arvoketjun toimijoiden ja sidosryhmien kesken. Asianmukaisen huolellisuuden prosesseissa on myös kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa ja syrjäytymisvaarassa oleviin ryhmiin. Ilmastotoimien raportoinnissa on käytettävä myös sellaisia mittareita, jotka tuovat esiin oikeudenmukaisuusnäkökohtia ja huomioivat vaikutukset heikoimmiksi tunnistettuihin ihmisryhmiin.

Yritysten on osallistuttava sellaisten haitallisten ihmisoikeusvaikutusten korjaamiseen, jotka ne ovat aiheuttaneet tai joiden aiheutumiseen ne ovat myötävaikuttaneet. Kun mahdollisia haitallisia vaikutuksia tunnistetaan, tulee niitä pyrkiä välttämään ja lieventämään.

Yritysten tulee huolehtia, että ne itse ja niiden liiketoimintakumppanit, tukevat omalla toiminnallaan arvoketjun eri vaiheissa sijaitsevia paikallisyhteisöjä ja yhteiskuntia esimerkiksi maksamalla veroja ja mahdollistamalla ja tukemalla ammattiyhdistysliikkeen toimintaa. Tarvittaessa yritysten tulee pyrkiä vaikuttamaan myös poliittisesti, jotta politiikka tukee päästövähennyksiä sekä sosiaaliturvaa ja muita turvaverkkoja, jotka tukevat tuotantorakenteiden murroksessa työpaikkansa menettäviä.

Raportoinnissa on käytettävä mittareita, jotka kattavat myös oikeudenmukaisuusnäkökohtia. Esimerkiksi tuotantolaitoksia suljettaessa tai tietystä toiminnasta vetäydyttäessä on eriteltävä työllisyys- ja muiden tukitoimien vaikutukset lähtökohtaisesti heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin.

Poliittisille päättäjille:

Vaate- ja tekstiilialan aiheuttaman ympäristökuorman vähentämiseksi julkisen sektorin tulee edistää alan murrosta. Tämä voi tapahtua esimerkiksi suosimalla julkisissa hankinnoissa kierrätysratkaisuja kuten vuokrauspalveluita tai kierrätysmateriaaleihin perustuvia tuotteita. Julkisten hankintojen ilmastovaikutusten pienentämisessä voi hyödyntää esimerkiksi Keino-verkoston tuottamaa Vähähiilisten hankintojen pelikirjaa²⁰⁶.

Myös yritysten edellytyksiä tuotekohtaisten hiilijalanjälkien selvittämiseen tulee edistää. Tuotannon päästöjä koskevan tiedon keruuta tulee edistää esimerkiksi edellyttämällä hiilijalanjälkitietoa julkisissa hankinnoissa.

Hankintoja koskevaa lainsäädäntöä tulee kehittää sisällyttämällä ympäristö- ja sosiaalisten näkökohtien huomioiminen julkisia hankintoja koskevan lain 3 §:ään julkisissa hankinnoissa noudatettavana periaatteena.

Vaatteiden ja tekstiilien kestävämpää käyttöä ja kiertotaloutta tulee edistää selvittämällä korjauspalveluiden alempaa arvonlisäverokantaa, harkitsemalla myös pikamuotia koskevaa ilmastolle haitallisen mainonnan kieltoa sekä jatkamalla tekstiilien kierrätysasteen nostoa. Pelkän tekstiilijätteen keräämisen kehittämisen lisäksi olisi tarpeen selvittää, voitaisiinko kierrätyskuitujen kysyntää, kuten synteettisten tekstiilikuitujen uusiokäyttöä, edistää esimerkiksi sekoitevelvoitteella joillain teollisuudenaloilla.

Vaate- ja tekstiiliteollisuuden kiertotalousratkaisut tulee tunnistaa vihreässä siirtymässä tärkeäksi kotimaiseksi toimialaksi, jossa on iso innovaatio- ja vientipotentiaali. Kohdentamattomien veropohjaa puhkovien t&k-verotukien sijaan, suoria t&k-tukia tulisi kohdentaa tällaisille vihreää siirtymää tukeville kasvualoille.

Sekä Suomessa että koko EU:n tasolla tulee säätää huolellisuusvelvoitteeseen perustuva yritysvastuulaki. Samalla tulee määritellä sitovat kriteerit yritysten päästövähennystavoitteille, joiden tulee olla 1,5 asteen tavoitteen mukaisia. Yritysvastuulain tulee velvoittaa yritykset noudattamaan ihmisoikeuksia koskevaa asianmukaista huolellisuutta niiden koko arvoketjussa ja siihen tulee sisältyä paitsi mahdollisuus ennaltaehkäiseviin korjaaviin toimenpiteisiin myös mahdollisuus uhreille sen nojalla nostaa vahingonkorvauskanteita niin Suomessa kuin Euroopan unionin jäsenvaltioissa emo- tai johtoyrityksiä vastaan. Myös mahdollisuutta sellaisen kansainvälisen rahaston perustamiseksi, josta uhrien kärsimät vahingot voitaisiin korvata, tulee selvittää.

Kansalaisille:

Kulutuksessa tulee luopua ympäristöä kuormittavasta pikamuodista. Tämä tarkoittaa, että ensisijalla tulee olla nykyisten vaatteiden pitkäikäisyyttä tukeva käyttö, huoltaminen ja korjaaminen. Hankinnoissa on laitettava etusijalle hankkiminen käytettynä tai vuokraaminen tarpeen mukaan. Vaatteiden hankkimista uutena kertaluontoiseen käyttöön tulee pidättäytyä.

Vaatteita, tekstiilejä tai näihin liittyviä palveluita hankittaessa tulee kiinnittää huomiota siihen, onko tuotteen tai palvelun ympäristövaikutuksesta kerrottu avoimesti ja kattavasti. Yrityksiltä on suositeltavaa pyytää tietoa ympäristövaikutuksista myös julkisesti esimerkiksi sosiaalisen median kanavia käyttäen.

Kansalaisten tulee vaatia päättäjiltä ripeitä toimia yritysvastuulainsäädännön laatimiseksi ja voimaan saattamiseksi Suomessa ja Euroopan unionin alueella.

Raporttiin on korjattu 10.2.2022 luvussa 2.4 ollut lause, jossa kerrottiin, miten Kiinan osuus kansainvälisestä vaateviennistä on muuttunut. Alunperin raportissa luki, että osuus on laskenut 71 prosentista 29 prosenttiin vuosina 2005-2018, vaikka oikeat luvut ovat 36,6 prosentista 31,6 prosenttiin vuosina 2010-2020. Raporttiin lukuihin 5.2 ja 7 on myös päivitetty 24.2.2022 tuoreempi arvio siitä, mikä on vaate- ja tekstiilialan osuus Bangladeshin viennistä. Alkuperäisessä versiossa käytettiin vuoden 2015 osuutta, joka oli 89 prosenttia. Luku on nyt päivitetty vuoden 2020 tiedon mukaisesti 87 prosenttiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastokriisin ja luontokadon ratkaiseminen edellyttää merkittäviä muutoksia siihen, miten materiaalia ja energiaa käytetään. Tämä tarkoittaa muutosta myös siihen, millaisilla tuotteilla tai palveluilla erilaisia tarpeita täytetään. Seurauksena työpaikat ja globaalit tuotantorakenteet ovat ennennäkemättömän muutospaineen edessä. Jotta ratkaisu planetaaristen rajojen ylittämiseen on sosiaalisesti kestävä, on oikeudenmukainen siirtymä huomioitava alusta lähtien.

# data[].attributes.body
Luonnonvarat tekstiilivärjäyksessä

# data[].attributes.body
Valtakunnallisena käsityölauantaina 15.1.2022, voit käydä hakemassa ensimmäisen värjäysohjeen ennakkoon taitokeskuksesta Nettiin ensimmäinen ohje tulee maanantaina 17.1. taito.fi -sivulle sekä tähän Värjätään yhdessä -ryhmään: https://www.facebook.com/groups/varjataanyhdessaaltakunnallisena käsityölauantaina 15.1.2022, jolloin voit käydä hakemassa ensimmäisen värjäysohjeen ennakkoon taitokeskuksesta Nettiin ensimmäinen ohje tulee maanantaina 17.1. taito.fi -sivulle sekä tähän Värjätään yhdessä -ryhmään: https://www.facebook.com/groups/varjataanyhdessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Monelle tutuksi tulleet yhteisneulonnat eli KAL-projektit saavat nyt seuraa, kun sukellamme värikokeiluihin kivan vaiheittain etenevän ja paljastuvan purkkivärjäyksen kautta. Väriaineet saadaan tällä kertaa kotikeittiöstä, hyödynnämme erilaisia keittiön bioroskia, esimerkiksi hedelmien kuoria. Tämän tutustumisreitin luonnonväreillä värjäämisen maailmaan on suunnitellut Taitoliiton pyynnostä Anna-Karoliina Tetri, joka on kädentaitoalan kouluttaja ja asiantuntija.

Nettiin ensimmäinen ohje tulee maanantaina 17.1. taito.fi -sivulle sekä tähän Värjätään yhdessä -ryhmään: https://www.facebook.com/groups/varjataanyhdessa.

Jatko-osat ilmestyvät aina viikon välein ja helmikuun lopussa meillä on neljä valmista värjäystä.

Lähde mukaan yhteiselle värjäyskokeilujen matkalle.Tarvitset:4 kannellista lasipurkkia vetoisuudeltaan noin 2 litraa200 g villalankaa tai villasekoitelankaa ja 15 grammaa alunaa.

Väriaineet kerrotaan aina ohjetta edeltävällä viikolla niin ehdit kerätä niitä.

Jaa kuvia oman värjäyksen etenemisestä somessa aihetunnisteella #varjataanyhdessa.

Kuva Ritva Tuomi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Monelle tutuksi tulleet yhteisneulonnat eli KAL-projektit saavat nyt seuraa, kun sukellamme värikokeiluihin kivan vaiheittain etenevän ja paljastuvan purkkivärjäyksen kautta. Väriaineet saadaan tällä kertaa kotikeittiöstä, hyödynnämme erilaisia keittiön bioroskia, esimerkiksi hedelmien kuoria. Tämän tutustumisreitin luonnonväreillä värjäämisen maailmaan on suunnitellut Taitoliiton pyynnostä Anna-Karoliina Tetri, joka on kädentaitoalan kouluttaja ja asiantuntija.

# data[].attributes.body
Helsingin yliopiston tutkija Panu Pihkala puhuu tällä videolla neljästä ilmastonmuutoksen kannalta olennaisesta tunteesta, joita ovat ilo, suru, syyllisyys ja suuttumus. Kun näistä tunteista puhutaan ilmastonmuutokseen liittyen, voidaan niistä käyttää termiä ilmastotunteet.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biologian ja maantieteen opettajien liitto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Onko maailmassa virhe?

Näetkö epätasa-arvoa, ympäristöongelmia ja vääryyttä?

Täällä on ilmastokriisi meneillään!

Miksei kukaan tee mitään? Miksei ketään kiinnosta?

Me teemme! Meitä kiinnostaa!

KORSO VALITTAA, VÄLITTÄÄ JA TOIMII!

Tervetuloa Ruusuvuoren koulun omalle maailmanparannuskanavalle

# data[].attributes.attachment_link.description
!!! HUOM UUDET SIVUT
www.korsovalittaa.fi !!!!!!

# data[].attributes.headline
STJM  - Mihin vaatteet päätyvät käytön jälkeen

# data[].attributes.subject
STJM  - Mihin vaatteet päätyvät käytön jälkeen

# data[].attributes.body
Ylijäämämateriaali paremmin hyötykäyttöön.

# data[].attributes.body
VTT kehitti jatkuvan tuotantotavan sienirihmastosta valmistetulle nahalle

# data[].attributes.attachment_link.title
Vaihtoehto nahalle ja synteettiselle nahalle: VTT kehitti jatkuvan tuotantotavan sienirihmastosta valmistetulle nahalle | VTT

# data[].attributes.attachment_link.description
Nahan ja synteettisen nahan tuotanto rasittaa ympäristöä käytettyjen materiaalien ja haitallisten kemikaalien takia. Tutkijat osoittivat, että VTT:n kehittämä teknologia mahdollistaa sienirihmastoon perustuvan nahkamaisen tuotteen rullalta-rullalle-tuotannon. Ensimmäisiä materiaalista valmistettuja…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestävän kehityksen tavoitteet (Agenda 2030) korttimuodossa. Jokainen kortti kertoo tiivistetysti tavoitteen sisällön. Tiedoston voi tulostaa ja leikata erillisiksi korteiksi, joita voi käyttää esimerkiksi opetuksen tukena.

Löydät vastaavan aineiston ruotsiksi täältä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kestävän kehityksen tavoitteet - tavoitekortit

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävän kehityksen tavoitteet (Agenda 2030) korttimuodossa. Jokainen kortti kertoo tiivistetysti tavoitteen sisällön. Tiedoston voi tulostaa ja leikata erillisiksi korteiksi, joita voi käyttää esimerkiksi opetuksen tukena. Löydät vastaavan aineiston ruotsiksi täältä.

# data[].attributes.headline
Tekstiili, muoti ja kiertotalous?: Mari Pantsar

# data[].attributes.subject
Tekstiili, muoti ja kiertotalous?: Mari Pantsar

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekstiili, muoti ja kiertotalous?: Mari Pantsar

# data[].attributes.body
Tutustun julisteen symboleihin.
Kokeillaan soijamaalausta.

# data[].attributes.body
Vaatekaupassa erilaisten sertifikaattien viidakko on sakea. Pelkkä lupaus luomupuuvillasta ei kerro koko totuutta paidan vastuullisuudesta.

# data[].attributes.attachment_link.title
HS Ympäristö | Onko puolalaisen halpaketjun ”ekologinen” t-paita sitä oikeasti? HS selvitti, mihin lupauksiin vaatekaupassa voi luottaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaatekaupassa erilaisten sertifikaattien viidakko on sakea. Pelkkä lupaus luomupuuvillasta ei kerro koko totuutta paidan vastuullisuudesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Meidän maailmamme: Meidän vastuullamme

Ilmastosoturit on lokakuun lopussa 2018 Lempäälän lukiossa perustettu opiskelijoiden ja henkilökunnan yhteinen ryhmä, johon kuuluu noin 60 Virta-kampuksen katon alla työskentelevää ihmistä. Ryhmällä on neljä tavoitetta:

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastosoturit on lokakuun lopussa 2018 Lempäälän lukiossa perustettu opiskelijoiden ja henkilökunnan yhteinen ryhmä, johon kuuluu noin 60 Virta-kampuksen katon alla työskentelevää ihmistä. Ryhmällä on neljä tavoitetta:

# data[].attributes.headline
Tekstiilien kierrätys ja uusi EU:n jätelaki

# data[].attributes.subject
Tekstiilien kierrätys ja uusi EU:n jätelaki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hallituksen uusi jätelaki etenee ensi viikolla eduskunnassa. EU yhtenäistää poistotekstiilikäytäntöjä direktiivillä. Suomen toimet ovat useaa muuta EU-maata pidemmällä.

Vuonna 2025 kaikilla EU:n jäsenmailla on toiminnassa poistotekstiilin lajittelu ja jatkojalostus toimintaa. Tampereen Nextiili ry lajittelee Pirkanmaan alueen poistotekstiilit käsityönä. Kuvassa toiminnanjohtaja Sari Tuomaana Nextiilin lajitteluealueella. Kuva: Marko Melto / Yle

Ulkolämpömittari hätyyttää kolmeakymmentä astetta. Tampereen Lielahdessa suuren varastohallin takatilan ilmassa tuoksuu aikaa nähnyt kangas. Tekstiilit kulkevat pöytiä pitkin tarkan seulan lävitse. Täällä tapahtuvat ympäristövaikutukset ovat suuret.

- Kertaalleen kasvatettua puuvillaa voidaan hyödyntää uudestaan, eikä tarvita valtavia määriä makeaa vettä kuidun uudelleenkasvatukseen, Nextiili ry:n toiminnanjohtaja Sari Tuomaala tunnelmoi.

Kunnallinen poistotekstiilien keräys käynnistettiin Tampereella tämän vuoden alussa.

Suomessa kertyy vuosittain jopa 70 000-100 000 tonnia tekstiilijätettä, jolle on etsitty jatkokäsittelyratkaisua. Kuntien jätelaitokset yhdistivät voimansa poistotekstiilien valtakunnallisen keräysverkoston rakentamiseksi, ja tämän vuoden loppussa se laajenee Suomessa 3,2 miljoonan henkilön kotitalouksien ulottuville.

Keräyksen järjestävä kunnallinen jätelaitos lajittelee kerätyt poistotekstiilit omalla alueellaan, minkä jälkeen Lounais-Suomen Jätehuolto jatkolajittelee ja varmistaa laadun soveltuvuuden kierrätykseen Paimiossa.

Paimion pilottivaiheen jatkokäsittelylaitoksella tekstiileistä jalostetaan uutta kuitua. Tällä hetkellä kuusi kunnallista jätelaitosta kerää poistotekstiileitä.

- Laitos ei kokonsa puolesta ole pilotti, vaan Paimion pilottilinjastolla kerätään tietoa koko prosessista, jota voidaan hyödyntää myöhemmin toiminnan kehittyessä, Lounais-Suomen Jätehuolllon erityisasiantuntija Sini Ilmonen kertoo.

Osa materiaaleista soveltuu uudelleen kuiduntamiseksi ja käytetty vaate saattaa päätyä uuden kankaan langoiksi. Lisäksi Paimion tuotantolinjalta on odotettavissa kierrätysraaka-ainetta eristemateriaaleihin, terassilautoihin sekä täyteaineita huonekaluteollisuuden käyttöön.

- Kankaan kierrätys lähtee jo sen valmistuksesta: jos lähtökohtaisesti tuotetaan heikko tuote, niin ei se tässä matkalla hyväksi muutu, Ilmonen opastaa.

Hallituksen puheenjohtaja Outi Luukko kiertotalousyritys Resteristä esittelee, millaista kierrätyskuitua sairaalan poistotekstiileistä voi saada. Kuva: Päivi Leppänen / Yle

Lounais-Suomen Jätehuollon uusi Paimion jalostuslaitos sijaitsee saman katon alla Rester Oy:n kanssa. Yritysten työnjako on selkeä: Lounais-Suomen Jätehuollon pyörittämä uusi jalostuslinja käsittelee kotitalouksilta kierrätykseen tulevat tekstiilit. Yksityisessä omistuksessa oleva Rester Oy puolestaan käsittelee yrityksistä kierrätykseen päätyneitä tekstiilejä.

Etuajassa EU:n tavoitteista

Suomen Kiertovoima ry:n viestinnän asiantuntija Kaisa Halmeen mukaan poistotekstiilien keräys on tarkoitus käynnistää kuluvan vuoden aikana viiden uuden jätelaitoksen alueelle, muun muassa Itä-Suomeen, Kanta-Hämeeseen ja Uudellemaalle.

Vuonna 2023 on määrä saattaa kaikki kunnalliset jätelaitoksen osaksi poistotekstiilien keräilyverkostoa.

Jättihankkeen taustalla on vuonna 2018 asetettu EU-direktiivi (siirryt toiseen palveluun) , jonka erilliskeräysvelvoite velvoittaa kaikki jäsenmaat vuoteen 2025 mennessä aloittamaan tekstiilijätteen erilliskeräyksen.

Suomen uusi jätelaki on parasta aikaa eduskunnan käsittelyssä, mutta varmaa on, että Suomi on EU:n asettamasta aikataulusta etuajassa, vuoden 2023 tavoitteella. Ainoastaan Tanska ja Italia saattavat poistoteksiilihankkeensa käytäntöön ennen Suomea vuonna 2022.

- Suomessa ollaan työskennelty asian eteen jo pitkään. Erityistä täällä on se, että asiat tehdään koko valtion tasolla yhtenäisesti ja laajassa Telaketju-verkostossa. Joissain maissa voidaan olla joissain asioissa pidemmällä, mutta toiminta ei ole näin yhtenäistä, Lounais-Suomen Jätehuolto Oy:n kiertotalouden erityisasiantuntija Sini Ilmonen toteaa.

Jätedirektiivin säätämisen taustalla on huoli vaateteollisuuden aiheuttamasta ympäristörasituksesta. Eurooppalaiset kulutusraportit kertovat keskimääräisen EU:n kansalainen hankkivan 25 kiloa tekstiilejä vuodessa. Kiertoon tai sekajätteeseen EU:n keskitasolla päätyy 11 kiloa vuosittain asukasta kohden. Suomessa lähtöpassit saa 13 kiloa tekstiilejä, joka on yli EU:n keskiarvon.

Lue lisää: Testasimme 70 vaatteen kuituselosteiden paikkaansapitävyyden - paljastui vääriä lappuja ja yhdisteitä, joita on lähes mahdoton kierrättää

Puuvillan valmistus nielee luonnonvaroja ja arvioitu on (siirryt toiseen palveluun) , että yhden t-paidan valmistukseen tarvitaan noin 2 700 litraa makeaa vettä, jolla kattaisi kahden ja puolen vuoden juomavesitarpeen yhdelle henkilölle. Räikeinmillään t-paita ei koskaan päädy kuluttajan päälle, vaan poltetaan uutena jätteen mukana savuna ilmaan.

Vaateteollisuus onkin maailman toiseksi saastuttavin teollisuuden muoto. Johtopaikkaa pitää öljyteollisuus, mutta kaiken lento- ja meriliikenteen yhteenlaskettu ympäristövaikutus jää vaateteollisuuden varjoon.

Suomessa kertyy vuosittain jopa 70 000-100 000 tonnia tekstiilijätettä, jolle on etsitty jatkokäsittelyratkaisua. Osa materiaaleista soveltuu uudelleen kuiduntamiseksi ja käytetty vaate saattaa päätyä uuden kankaan langoiksi. Toimittaja on Clarissa Jäärni.

Poistotekstiilin uusi elämä

Tällä hetkellä Suomen tekstiilijätekasasta vain prosentti päätyy kierrätykseen. Lisäksi osa tekstiileistä päätyy uudelleenkäyttöön, esimerkiksi lahjoitusten tai kirpputorien kautta. Osa kuluttajista potee tuskaa siitä, kun halua kierrättää olisi, mutta ratkaisuja ei vielä ole kylliksi tarjolla.

Kiinteistökohtaiset keräysastiat eivät tulevaisuudessakaan ole ilmestymässä taloyhtiöiden jätetiloihin, koska tekstiilimateriaalin olisi pysyttävä keräyksen aikana puhtaana ja kuivana.

Lounais-Suomen Jätehuolto Oy käynnisti kuluvana vuonna KAMU-poistotestiilikeräyshankkeen, jonka yhteistyökumppaneina keräyksessä on toiminut paikalliset kirpputorit, ostoskeskukset ja hyväntekeväisyysjärjestöt, joilla on vuosien kokemus ja toimiva infrastruktuuri keräämiseen ja usein myös lajitteluun.

- Tulokset ovat olleet lupaavia, Sini Ilmonen iloitsee.

Tekstiilien tehokas kierrätys edellyttää niiden huolellista lajittelua, jotta tekstiilit saadaan varmemmin uusiokäyttöön. Aluksi tehdään raakalajittelu, jossa katsotaan mikä on käyttökelpoista materiaalia. Seuraavaksi kankaat lajitellaan neljään eri kanavaan kuiduittain.

Paimion pilottilinjasto käynnistyy lähiviikkoina ja sen kapasitetti kantaa vuoden aikana jopa 5 miljoonaa kiloa tekstiiliä. Lounais-Suomen Jätehuollon tavoitteena on avata koko Suomen poistotekstiilit käsittelevä jalostuslaitos lähivuosina Turun Topinpuistoon. Toteutusta varten on haettu Business Finlandin investointitukea. Kuvituskuva. Kuva: Janne Järvinen / Yle

Osa tuotteista päätyy vintage-liikkeeseen myyntiin, osa jatkokäsittelyyn Paimioon. Lajittelu tehdään käsityönä. Tamperelainen Nextiili ry on suorittanut Pirkanmaan alueen tekstiililajittelun vuoden alusta alkaen.

- Tunnistusskannereita on kyllä olemassa, mutta sillä vasta kerätään pilveen tietoa, jotta skanneri pystyy tunnistamaan materiaalikoostumuksia. Kone ei esimerkiksi pysty tunnistamaan pahan hajuisia kankaita, joita ei voida käyttää jatkojalostukseen, Nextiili ry:n toiminnanjohtaja Sari Tuomaala kertoo.

Keppiä ja porkkanaa

Tekstiilin kierrätyksen suurinpana haasteena on ollut löytää markkinat kierrätetylle uusiokuidulle. Myös kalliimpi tuotteen loppuhinta karkottaa ostajia.

Pohdinnassa on ollut esimerkiksi sanktioita neitseellisen materiaalin käyttöön. Lisäksi lainsäädännöllä voisi ohjata jokin määräosuuden pakollista kierrätyskuitujen käyttöä, kierrätyskuidun menekin vauhdittamiseksi.

- Uuden jätemateriaalin lajittelu ja kerääminen on iso muutos sekä asukkaille, että jätelaitoksille, ja lisäksi vaikeasti viestittävä asia. Viime kädessä kuluttajalla ja markkinoilla on vahvin ohjaava vaikutus. Uusiokuidun menekki riippuu vain siitä onko kuluttajat kiinnostuneita siitä, Suomen Kiertovoiman viestinnän asiantuntija Kaisa Halme arvioi.

Teknologian tutkimuskeskus VTT on arvioinut, että mekaanisen tekstiilikierrätyksen markkinapotentiaali voisi olla vuosittain 60-120 miljoonaa euroa, ja työllisyysvaikutus voisi olla 150-300 henkilöä.

Lounais-Suomen Jätehuollon Sini Ilmonen huomauttaa, että siinä missä verotuksellinen helpotus uusiokuituja kohtaan saattaa olla vaikea prosessi toteuttaa, sääntelyä voisi kohdistaa erityisesti julkisiin hankintoihin.

- Julkisten hankintojen kilpailutussääntöjä voisi päivittää niin, että niiden tulisi sisältää tietty osuus uusiokuidusta valmistettuja tuotteita, jos sellaisia on saatavilla.

Suurin osa vaatteista valmistetaan muualla kuin Suomessa, joten asia vaatisi myös globaalia sääntelyä.

Hallituksen jätelakiuudistus etenee eduskunnasta juhannuksen jälkeen.
Keskustele aiheesta alla 25.6.2021 kello 23:een asti. Lue lisää: Suomeen on perusteilla laitos, joka käsittelisi koko maan poistotekstiilit uusiokäyttöön - Lounais-Suomen Jätehuollon tavoitteena on lisätä tekstiilien kierrätystä Poistotekstiilien kierrätys laajenee - Mukana tekstiilikierrätyksessä on nyt esimerkiksi Loimi-Hämeen Jätehuolto. Juttua korjattu klo 08.36: Poistettu Paimiosta viittaus, että olisi osa Turun kaupunkia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen tekstiilijätteestä vain noin prosentti päätyy kierrätykseen - Paimion pilottiasema muuttaa vanhan paidan uudeksi kankaaksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallituksen uusi jätelaki etenee ensi viikolla eduskunnassa. EU yhtenäistää poistotekstiilikäytäntöjä direktiivillä. Suomen toimet ovat useaa muuta EU-maata pidemmällä. Ulkolämpömittari hätyyttää kolmeakymmentä astetta. Tampereen Lielahdessa suuren varastohallin takatilan ilmassa tuoksuu aikaa nähnyt kangas. Tekstiilit kulkevat pöytiä pitkin tarkan seulan lävitse. Täällä tapahtuvat ympäristövaikutukset ovat suuret.

# data[].attributes.body
Otan ensi kevään ohjelmaan lasten ryhmiin lisää luonnon materiaaleilla työskentelyä esim. soijamaitomaalauksen kankaalle, kananmunakuorimassan.

# data[].attributes.attachment_link.description
COURSES FOR CHANGEMAKERS Climate University provides free online courses for universities and everyone who wants to make the sustainability transition in the society real. The courses are made in multidisciplinary collaboration of several universities in Finland with the funding from the Ministry of Education and Culture, Finnish

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestävällä kehityksellä tarkoitetaan kehitystä, joka tyydyttää ihmisten nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa. Toivoa ja toimintaa-hankkeen toimintakenttänä ovat kaikki kestävän kehityksen kysymykset. Haluamme kannustaa nuoria vaikuttamaan juuri heitä itseään kiinnostaviin asioihin - kestävä tulevaisuus rakennetaan yhdessä!

Tällä hetkellä kestävää kehitystä tarkastellaan yleensä maailmanlaajuisen kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda2030:n kautta. Tältä sivulta voit lukea aiheesta perustietoa. Lisäksi löydät sivun lopun linkkilistasta lisämateriaaleja aiheen opiskeluun ja käsittelyyn opetuksessa.

Tällä videolla globaalikasvatuksen asiantuntija Eeva Kemppainen käy läpi kestävän kehityksen laajan kokonaisuuden: mitä kestävä kehitys on, mitkä ovat sen keskeiset painopisteet ja ketkä kaikki siihen voivat vaikuttaa.

Yhteisten tavoitteiden avulla edistämme kestävää kehitystä ja hyvinvointia yhteisellä planeetallamme

Kestävän kehityksen tavoitteet on luotu sen takia, että toimimme tällä maapallolla globaalisti eli maailmanlaajuisesti ja kansainvälisesti: teemme esimerkiksi töitä, käymme kauppaa eri maiden välillä, elämme erikokoisissa yhteisöissä, matkustamme ja käymme koulussa. Kaikella tällä inhimillisellä toiminnalla on vaikutuksia ympäri maailman. Siksi myös vastuu ja erityisesti eri ongelmien ratkaiseminen ovat yhteisiä.

Jotta voimme rakentaa kestävää tulevaisuutta ja huolehtia kotiplaneettamme hyvinvoinnista, maailman valtiot ovat sopineet yhteisestä Agenda 2030 -toimintaohjelmasta. Sen päätavoitteita ruudukosta (kuva yllä) tutkailemalla voi huomata, että kestävä kehitys liittyy monenlaisiin teemoihin, kuten rauhaan, yhteistyöhön ja turvallisuuteen, ympäristön suojelemiseen, tasa-arvoon sekä työn ja talouden reiluuteen. Ohjelman avulla edistetään vuoteen 2030 mennessä kehityksen tärkeitä perusedellytyksiä: pyrkimyksenä on poistaa äärimmäinen köyhyys sekä turvata hyvinvointi ympäristölle kestävällä tavalla. Kaikilla on oikeus hyvään elämään ja tulevaisuuteen.

Kulutamme meille tärkeitä tuotteita, kuten ruokaa, vaatteita ja elektroniikkaa. Maailmankauppa luo elinkeinoja ja hyvinvointia, mutta samalla näemme uutisia päästöistä sekä huonoista työoloista ja palkoista. Kestävän kehityksen ratkaisut koskevatkin kulutuksen vähentämistä, ympäristöystävällisiä tuotantotapoja, ihmisarvoista työtä sekä voittojen reilua jakamista. Kuva liittyy mm. köyhyyden, talouskasvun, työn ja kuluttamisen kehitystavoitteisiin 1, 8 ja 12. Kuva: Melissa Viiron / Unsplash

Tavoitteiden saavuttaminen vaatii kaikilta mailta ponnisteluja

Käytännössä Agenda 2030 on valtioita sitova poliittinen asiakirja, jonka tavoitteet koskevat maailman kaikkia maita. Vuonna 2015 vuosituhattavoitteiden jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien (YK) jäsenmaat sopivat uusista yhteisistä tavoitteista, joita sitouduttiin edistämään vuodesta 2016 vuoteen 2030. Englanniksi tavoitteita kutsutaan nimellä Sustainable Development Goals (SDG). Yhteensä päätavoitteita on 17 ja niiden alatavoitteita 169. Tavoitteiden saavuttaminen todella vaatii ponnisteluja kaikilta mailta.

Valtiot seuraavat kehityksen edistymistä yli 200 globaalin mittarin avulla sekä omien kansallisten mittareidensa avulla. Ensisijainen vastuu toimeenpanosta on valtioilla, mutta tavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan myös paikallishallinnon, yksityisen sektorin ja kansalaisten laajaa osallistumista (eli kuntia, yrityksiä, kuluttajia, kouluja jne.).

Kestävän kehityksen edistäminen vaatii rauhanomaista, globaalia yhteistyötä sekä epätasa-arvon vähentämistä eri maiden välillä ja niiden sisällä. Kuva liittyy siis ainakin kestävän kehityksen tavoitteisiin 10, 16 ja 17. Kuva: Perry Grone / Unsplash

Tärkeitä perusasioita Agenda 2030:n tavoitteisiin liittyen

Vielä nykyäänkin kestävän kehityksen kysymyksiin liittyvä ymmärrys on monilla vielä valitettavan kapeaa. Aiheen tiimoilta saattaa nousta mieleen lähinnä oman kodin, koulun tai työpaikan kierrätys tai merten muoviroskat. Agendaa tarkastellessa huomaamme kuitenkin nopeasti, että jo kehityksen ympäristövaikutuksia on tarkasteltava paljon tätä moniulotteisemmalla ja globaalimmalla tasolla. Lisäksi on muistettava, että näkökulmat ympäristön ja ihmisten hyvinvointiin kulkevat käsi kädessä: kehitys on aina yhteyksissä myös yhdenvertaisuuteen ja ihmisoikeuksiin. Ympäristökysymysten ohella on siis opittava tutkimaan myös kehityksen sosiaalisia, kulttuurisia ja taloudellisia ulottuvuuksia.

Agendan tavoitteet koskettavat meitä kaikkia - ihan kaikkea elävää ja elotontakin, ja erityisesti meitä ihmisiä ihan arjen tasolla. Agenda 2030 ajaa hyvinvoinnin perusedellytyksiä, jotka kaikki linkittyvät tavalla tai toisella toisiinsa. Tämä tarkoittaa, että yhtä tavoitetta edistämällä edistää muitakin, ja toisaalta, että jonkun tavoitteen huomiotta jättämisellä voi olla huonoja seurauksia. Kaikkia tavoitteita on siis edistettävä yhdessä: yksi tavoite ei ole toista tärkeämpi eikä yksikään tavoite toteudu kunnolla yksinään.

Keskeinen visio on, että meillä olisi hyvinvointia nyt mutta myös tulevaisuudessa. Meidän tulisi jättää tuleville sukupolville elinkelpoinen maapallo, jossa on hyvä elää jatkossakin. Tämän takia tavoitteissa otetaan huomioon ympäristön rajallisuus: meidän on arvioitava, minkälaisia toimia luonto ja eliöt oikeasti kestävät sekä muutettava maailmankauppaa ja taloutta nykyistä kestävämmäksi.

Oheinen malli kuvaa sitä, että ekologisuus ja ylikulutuksen vähentäminen ovat kaiken perusta: ilman sitä eivät myöskään sosiaaliset ja taloudelliset tavoitteet toteudu. Tästä näkökulmasta monessa globaalin etelän maassa eletään selvästi kestävämmin kuin esimerkiksi Suomessa. Mallin ovat laatineet Rockström & Sukhdev (2016). Piirros: Azote Images for Stockholm Resilience Centre.

Yhdeksi keskeiseksi teemaksi Agendassa on nostettu ilmastonmuutos, joka on yksi suurimmista kehityshaasteista jo lähivuosinakin. Inhimillisistä kestävyyshaasteista esille on nostettu erityisesti köyhyys ja eriarvoisuus. Yhä valtava määrä ihmisiä elää aivan köyhyysrajan tuntumassa. Valtioiden sisällä eriarvoisuus on lisääntynyt, kun tuloerot köyhien ja rikkaiden välillä ovat kasvaneet.

Arjessa ja politiikassa tärkeintä on, että kaikkia tavoitteita edistetään samanaikaisesti ja että se tehdään aktiivisesti - näin päästään sanoista tekoihin! Poliittisessa mielessä on tärkeä muistaa, että Agenda 2030 on universaali. Se tarkoittaa sitä, että tavoitteet velvoittavat jokaista maata sitoutumaan haasteiden selvittämiseksi ja ratkaisemiseksi. Lisäksi on muistettava, että ketään ihmisiä tai ihmisryhmiä (varsinkaan jo muutenkin syrjittyjä) ei saa jättää kehityksen ulkopuolelle.

Nykyisessä järjestelmässä monet ristiriitaiset tavoitteemme ja elämäntapamme tarvitsevat kokonaisvaltaista ajattelua muutoksesta. Hyvinvointi lisääntyy eri maissa vain, jos kestävyysongelmia selvitetään ja ratkaistaan niin ihmisten, ympäristön kuin eläintenkin näkökulmasta. Siispä meidän on tunnistettava arvoja ja toimintaa, jotka edistävät kestävää kehitystä paikallisella ja globaalilla tasolla, siis esimerkiksi valtioiden ja kuntien päätöksenteossa sekä meidän omassa arjessamme.

Meidän on löydettävä keinoja tehdä yhteistyötä niin, että edistämme kestävää kehitystä kotona ja paikallisissa yhteisöissämme kotimaassa mutta myös kansainvälisesti. On päästävä irti toimintaa hidastavista ajattelutavoista: ongelmat eivät ole liian suuria ratkaistavaksi, ja ne koskevat myös kehittyneitä valtiota. Positiiviseen kehitykseen voivat vaikuttaa kaikki valtiot ja kansalaiset, joten olennaista on yhteistyö ja kumppanuus. Tarvitsemme kunnianhimoisia, sitovia sopimuksia sekä pitkän aikavälin pitkäjänteistä toimintaa.

Kulutamme energiaa mm. asumisessa, kulkuneuvoissa ja tehtaissa ja kasvatamme tuotantoeläimiä mm. ruoaksi ja työvoimaksi. Kestävyyden näkökulmasta meidän on saatava lisättyä puhdasta, uusiutuvaa energiaa, kestäviä tuotantotapoja ja kasvisruokaa sekä puolustettava eläinten oikeuksia. Kuva liittyy mm. maanpäällisen elämän, energian ja ilmastotekojen kehitystavoitteisiin 7, 13 ja 15. Kuva: Evi T. / Unsplash

Kehityksessä tapahtuu sekä edistystä että takapakkeja

Tärkeää on myös pohtia kokonaiskuvaa ja tarkastella, minkälaisia edistysaskelia ja takapakkeja kehityksessä tapahtuu. Osa ilmiöistä on muuttunut globaalilla tasolla paljon paremmaksi, osa huonommaksi. Myös maiden sisällä ja välillä on paljon eroja.

Mediassa näemme paljon huonoja uutisia. Toisaalta moni teksti muistuttaa meitä siitä, että maailman tila on kehittynyt koko ajan paremmaksi. On hyvä tuoda esille tietoa esimerkiksi elintason, ruoan ja puhtaan veden saannin, lukutaidon ja terveydenhuollon edistyksistä. Keskusteluista ei kuitenkaan saa jättää tietoisesti pois asian toista puolta, vaan on puhuttava merkittävistä viheliäisistäkin ongelmista, kuten ilmastonmuutoksen, rasismin tai köyhyysrajan tuntumassa elämisen vaikutuksista. Kestävää kehitystä ei edistetä vähättelemällä ilmiöiden vakavuutta tai niistä puhuvia ihmisiä (tai jopa leimaamalla keskustelun esim. nuorille ahdistusta tuottavaksi tuomiopäivän julistamiseksi). Hyviä ja huonoja kehityskulkuja kannattaa käsitellä yhdessä, faktojen kera ja ratkaisukeskeisesti.

Mitä sinä tai me voimme tehdä?

Kaikilla ihmisillä on oikeus vaikuttaa omaa elämäänsä koskevissa asioissa, myös kestävän kehityksen kysymyksissä. Vaikuttaminen voi olla esimerkiksi koulutusta tai viestintää, joiden avulla lisätään tietoisuutta kestävään kehitykseen liittyvistä haasteista ja ratkaisuista. Kestävän kehityksen toteutumiseen tarvitaan myös teknologian kehittämistä ja saatavuuden parantamista. Kuva liittyy mm. kestävän kehityksen tavoitteisiin 4, 12 ja 17. Kuva: John Schnobrich / Unsplash

Kestävän kehityksen kysymyksiin liittyy nykymaailmassa paljon ongelmia, jotka pitäisi ratkaista. Köyhyydessä elävien elintasoa täytyisi saada nostettua, kaikkien lasten (myös tyttöjen) täytyisi päästä kouluun, kaikille tulisi riittää ravitsevaa ruokaa ja puhdasta vettä, ilmansaasteita kaupungeissa ja tuotannossa täytyisi vähentää, nykyiset tavat tuottaa energiaa täytyisi muuttaa selvästi kestävämmäksi ja niin edelleen.

Usein meille ehdotetaan ratkaisuksi kuluttajavalintoja: sammuta valot, syö kasvisruokaa, pyri liikkumaan julkisilla kulkuneuvoilla, älä osta kertakäyttömuotia, aina ei tarvitse hankkia uusinta puhelinta. Nämä ovat tärkeitä asioita, mutta niiden lisäksi tarvitaan myös muunlaisia vaikuttamisen tapoja yhteisten asioiden puolesta.

Kestävän kehityksen ongelmia ratkaistaan yhteiskunnan eri tasoilla. Vaikuttamalla pyrimme siihen, että omien kulutustottumustemme lisäksi myös muiden ihmisten toimintatavat muuttuvat kestävämmiksi. Voimme vaikuttaa siihen, millaisia poliittisia päätöksiä tehdään, mitä asioita kaupoissa myydään, mitkä toimintatavat ovat laillisia ja mitkä eivät ja millaiset valinnat ovat tuttavapiirissämme yleisiä.

Vaikuttamisen tapoja on valtavasti erilaisia ja jokainen meistä voi löytää niistä itselleen sopivia. Paremman maailman puolesta voi vaikuttaa esimerkiksi oman esimerkin avulla, osallistumalla järjestöjen kampanjoihin, kirjoittamalla mielipidekirjoituksia, tekemällä meemejä, antamalla palautetta päättäjille ja yrityksille ja niin edelleen. On hyvä muistaa, että vaikuttaminen on vaikuttavaa vasta silloin, kun siitä tavalla tai toisella kerrotaan muille.

Vaikuttamisen taitoja kannattaa myös harjoitella! Yksi tapa aloittaa on valita yksi itseään kiinnostava kestävän kehityksen tavoite ja jokin helppo vaikuttamisen tapa, jolla tavoitteen saavuttamista käytännössä edistää. Mikään yksittäinen teko ei muuta maailmaa lopullisesti, oli se iso tai pieni, mutta jos vaikuttamistekoja toteutetaan eri paikkunnilla ja kouluissa yhteensä kymmeniä tai satoja, niiden yhteisvaikutuksesta maailma muuttuu ainakin hiukkasen paremmaksi paikaksi. Usein vaikuttamisteoista saa itselleen ja ehkä toisillekin myös hyvän mielen.

Miten jaksaa seurata kestävän kehityksen kysymyksiä mediassa?

Kaikilla maailman lapsilla on oikeus koulutukseen iästä, sukupuolesta, etnisyydestä, perheen tulotasosta ym. tekijöistä riippumatta. Koulussa opitaan elintärkeitä tietoja, taitoja ja arvoja, joiden avulla ihminen voi hankkia jatkokoulutuksen ja töitä, osallistua yhteiskunnassa sekä edistää kestävän kehityksen tavoitteita. Kuva liittyy mm. hyvinvoinnin, koulutuksen ja tasa-arvon kehitystavoitteisiin 3, 4 ja 5. Kuva: jaikishan patel / Unsplash

Kestävän kehityksen teemat ovat mediassa esillä vaihtelevasti, mutta käytännössä iso osa uutisista koskettaa kehityksen suuntaa tai haasteita. Moni kokee uutisten olevan usein masentavia tai jopa ahdistavia. Esimerkiksi Sitran keväällä 2019 teettämän kyselyn mukaan yli puolet suomalaisista on huolissaan ilmastonmuutoksesta ja uutisilla on vahva yhteys tuntemaamme huoleen ja ahdistukseen.

Maailman tilasta on kuitenkin tärkeää uutisoida ja kaikilla yhteiskuntamme toimijoilla on parannettavaa vaikuttamistoimien suhteen, myös medialla. Miten peräkkäin voi olla juttu eläinten oikeuksien puutteista ja mainos halvasta makkarasta? Onko välttämätöntä viljellä pelon, tuhon ja synkkyyden kieltä? Miten media voi paremmin tuoda esille hyviäkin kehityskulkuja? Klikkiotsikoiden maailmassa unohtuu helposti, että harva uutinen on pelkästään hyvä ja usein huonoissakin on ripaus toivoa. Välillä uutisia kannattaakin tarkastella ajatuksella. Vastaako tekstin sisältö otsikkoa? Kenelle on annettu ääni ja kenelle ei? Ovatko kuvavalinnat onnistuneita?

Raskaan uutisvirran keskellä elämiseen on onneksi selviytymisvinkkejä. Tunnetutkija Panu Pihkalan mukaan on tärkeää harjoittaa tasapainoilua ja itsesäätelyä. Välittämistä voi osoittaa, mutta murheisiin ei tarvitse sukeltaa jatkuvasti, jokaisella solullaan, ja uutiset kannattaa sulkea hyvissä ajoin ennen yöunia. Kasvattajan on hyvä keskustella uutisista nuoren kanssa ja kertoa niiden herättävän tunteita hänessä itsessäänkin, jolloin nuori ei jää yksin tapahtumien äärelle tai koe olevansa tunteineen erilainen tai heikompi. Lisäksi kannattaa sijoittaa yksittäiset tutkimustulokset isompaan kuvaan ja etsiä vastapainoksi positiivisia esimerkkejä.

HUOM! Hyviä uutisia kestävästä kehityksestä voit lukea Toivoa ja toimintaa -hankkeessa perustetussa Hyviä uutisia kestävästä kehityksestä! -facebook-ryhmässä!

Tällä videolla globaalikasvatuksen asiantuntija Eeva Kemppainen pohtii sitä, miten kestävä kehitys liittyy arkisiin asioihin, uutisiin ja muuhun päivittäin näkemäämme kuvamateriaaliin. Video sopii erinomaisesti johdannoksi Kestävän kehityksen kuvagalleria -harjoitukselle!

Lähteet ja linkit kootusti + lisälukemista

Kestävä kehitys edellyttää merten tarjoamien luonnon varojen säilyttämistä ja kestävä käyttö. Tätä varten tarvitaan ihmisarvoisen työn mahdollisuuksia sekä vesistöjen säilyttämistä puhtaana. Kuva liittyy mm. kestävän kehityksen tavoitteisiin 6, 8 ja 14. Kuva: karen kayser / Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävällä kehityksellä tarkoitetaan kehitystä, joka tyydyttää ihmisten nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa. Toivoa ja toimintaa-hankkeen toimintakenttänä ovat kaikki kestävän kehityksen kysymykset. Haluamme kannustaa nuoria vaikuttamaan juuri heitä itseään kiinnostaviin asioihin - kestävä tulevaisuus rakennetaan yhdessä! Tällä hetkellä kestävää kehitystä tarkastellaan yleensä maailmanlaajuisen kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda2030:n kautta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fingon koordinoimaan globaalikasvatusverkostoon kuuluu yli 100 globaalikasvatuksen alalla toimivaa kansalaisjärjestöä. Verkoston tavoitteena on edistää globaalikasvatusta Suomessa. Yhteistyö tuo voimaa vaikuttamiseen!

Verkoston jäsenet toimivat globaalikasvatuksen parissa kukin omalla tavallaan ja omasta näkökulmastaan. Työ on monimuotoista ja järjestöjen näkökulmat täydentävät toisiaan. Verkosto tarjoaakin yhteistyökumppaneilleen laaja-alaista asiantuntemusta globaalikasvatuksen kentältä.

Toimintaa suunnitellaan yhdessä jäsenten kanssa. Viime vuosina globaalikasvatusverkosto on tehnyt vaikuttamistyötä muun muassa vaikuttamalla poliittisiin linjauksiin, kehittämällä globaalikasvatuksen laatua, kouluttamalla opettajia ja opettajaksi opiskelevia ja tekemällä yhteistyötä oppikirjakustantamojen kanssa.

Tutustu verkoston toimintaan:

Verkostoon voivat liittyä kaikki globaalikasvatuksen parissa toimivat järjestöt, jotka kunnioittavat ja haluavat edistää ihmisoikeuksia ja Agenda 2030-tavoitteita. Jäsenyys on maksutonta. Toimintaan voi osallistua omien voimavarojen rajoissa ja siltä osin kuin toiminta tukee järjestön omia tavoitteita. Verkoston seuraamisvinkkejä on koottu seuraa meitä -sivuille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fingon koordinoimaan globaalikasvatusverkostoon kuuluu yli 100 globaalikasvatuksen alalla toimivaa kansalaisjärjestöä. Verkoston tavoitteena on edistää globaalikasvatusta Suomessa. Yhteistyö tuo voimaa vaikuttamiseen! Verkoston jäsenet toimivat globaalikasvatuksen parissa kukin omalla tavallaan ja omasta näkökulmastaan. Työ on monimuotoista ja järjestöjen näkökulmat täydentävät toisiaan. Verkosto tarjoaakin yhteistyökumppaneilleen laaja-alaista asiantuntemusta globaalikasvatuksen kentältä. Toimintaa suunnitellaan yhdessä jäsenten kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Taksvärkki | ODW Finland Home - Taksvärkki ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Find your way to make an impact! Support the well-being ... Read more

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suurin osa nuorista ajattelee, että "ihmiskunta on tuhoon tuomittu". Tutkimukseen osallistunut tutkijatohtori Panu Pihkala: "Nuoret kertovat haluavansa ennen kaikkea ilmastotoimia eivätkä terapisointia."

15.9.2021 9:26 | Päivitetty 15.9.2021 9:53

Laaja kansainvälinen kyselytutkimus kertoo nuorten 16-25-vuotiaiden ihmisten tuntemasta suuresta ilmastoahdistuksesta joka puolella maailmaa. Noin kymmenestätuhannesta vastaajasta 75 prosenttia sanoi ajattelevansa, että "tulevaisuus on pelottava", ja 81 prosenttia ajatteli ihmiskunnan epäonnistuneen planeettansa suojelussa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastonmuutos | Laaja tutkimus kertoo syvästä ilmastoahdistuksesta: Lähes puolet suomalaisnuorista epäröi lasten hankkimista ja ajattelee hallituksen valehtelevan

# data[].attributes.attachment_link.description
Suurin osa nuorista ajattelee, että "ihmiskunta on tuhoon tuomittu". Tutkimukseen osallistunut tutkijatohtori Panu Pihkala: "Nuoret kertovat haluavansa ennen kaikkea ilmastotoimia eivätkä terapisointia." 15.9.2021 9:26 | Päivitetty 15.9.2021 9:53 Laaja kansainvälinen kyselytutkimus kertoo nuorten 16-25-vuotiaiden ihmisten tuntemasta suuresta ilmastoahdistuksesta joka puolella maailmaa.

# data[].attributes.headline
Huolto ja korjaus tulevaisuuden taitoina

# data[].attributes.subject
Huolto ja korjaus tulevaisuuden taitoina

# data[].attributes.body
1. Mikä merkitys huollalla ja korjauksella on tulevaisuuden käsityön opetuksessa?
2. Mikä merkitys erilaisten perinteisten/uusien materiaalien tuntemuksella on käsityön opetuksen tulevaisuudessa?
3. Tulevaisuuden korjaustaito?
4. Mikä huoltoboksi voisi sisältää? Miten sitä voisi käyttää?

# data[].attributes.body
Kehitelkää 1–2 min. esittelypuhe esim. oppilaille/ vanhemmille/ rehtorille, miksi kestävä käsityö on tärkeää nyt ja tulevaisuudessa? Kirjatkaa puhe valkotauluun.

# data[].attributes.body
Voidaan käyttää tuoreita, kuivattuja, pakastettuja tai prässättyjä kasveja ja niiden osia. Ekoprinttauksessa pohjakangas käsitellään esim. soijamaidolla, tai voidaan värjätä sinipuu- tai kokenilliliemellä. Kasvit sommitellaan kostutetun pohjakankaan päälle, ja peittokangas asetellaan suojaksi ennen rullausta ja höyrytystä (n. 2 h).