# data[].attributes.headline
מגישים: עידו בארד, מאי בן ישי,יואב בנעיים, אריאל הנדל:

# data[].attributes.subject
מגישים: עידו בארד, מאי בן ישי,יואב בנעיים, אריאל הנדל:

# data[].attributes.headline
מגישים: יהונתן דהן, גיל הנדלר, מיקה חמצני, גלעד סבן, עיליי קרמר

# data[].attributes.subject
מגישים: יהונתן דהן, גיל הנדלר, מיקה חמצני, גלעד סבן, עיליי קרמר

# data[].attributes.body
א) כותרת: משום מה חשבתי שזה נורא מצחיק.
ב) הכותרת: עמומה, ופיקנטי
מוען: שרון גולן מאירי
נמען: מבוגרים וילדים
במה: אתר מאקו
תאריך: ה16 ל11 2020
ג) מי אמר את הציטוט "משם מה חשבתי שזה נורא מצחיק"?,
מתי היה יום השנה ה19 לסרטו הראשון של הארי פוטר?,
דרך איזה אפליקציה חברי הקאסט נפגשו?.
ד)1) לנו הקוראים חשוב שנדע את תעודת הזהות כדי שנדע אם כדי לנו לקרוא אותו ואם הוא מדבר אלינו.
ד)2) לדעתנו הטקסטים מדברים אל זה שפעם האישה הייתה נחשבת זו שתתמיד במטבח ושתמיד מנקה והיום זה שונה לפי התמונה השנייה.

# data[].attributes.headline
מגישים- עמרי טל, רוני ליזרוביץ, תמר אפרתי, דניאל סידון אלון ואלון וינטראוב כיתה 

# data[].attributes.subject
מגישים- עמרי טל, רוני ליזרוביץ, תמר אפרתי, דניאל סידון אלון ואלון וינטראוב כיתה 

# data[].attributes.body
כותרת- שקופה ומוסרת מידע

נתוני הדבקת הילדים בישראל נחשפים: 50% מהנדבקים חרדים, ההדבקה בגן עד כיתה ד' נמוכה יחסית.

מוען: יעל אודם
נעמן: קוראי N12 ואנשים שאכפת להם מנתוני הדבקת הילדים בישראל.
במה:N12
תאריך:13.11.2020
איך נדבקו הכי הרבה תלמידים?
באיזה גיל יש הכי קצת חולים?
באיזה גיל הנתון גבוה פי 3?
ד1. חשוב לנו לדעת הקוראים את תעודת הזהות של הטקסט בשביל לדעת אם אנחנו רוצים לקרוא את הטקסט.
ד2. תמונה אחת: אישה העובדת בעבודה חשובה וחדשה (יחסית).
תמונה שניה: אישה העובדת במטבח, עקרת בית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משרד החינוך מפרסם את נתוני ההדבקה - אך לא מפרט היכן התרחשו ההדבקות * 51% מהנדבקים בגילאי 3 עד 18 הם חרדים, על אף שהתלמידים החרדים מהווים פחות מ-20% מקרב התלמידים בישראל * ברקע הדיונים על פתיחת הלימודים עד כיתה ד': הנתונים מראים כי ההדבקה בתיכונים גבוהה פי 3 מההדבקה בגילאי הגנים עד כיתה ד'

צילום: מרים אלסטר פלאש 90

היכן נדבקו הכי הרבה תלמידים? לאחר שבמשרד החינוך טענו כי משרד הבריאות מסרב למסור להם את המספרים, הבוקר (חמישי) מפרסמים במשרד החינוך את נתוני ההדבקה בקרב ילדים בישראל. מהמספרים עולה כי ההדבקה בקרב תלמידים חרדים גבוהה בהרבה משיעורם היחסי באוכלוסייה. ההדבקה בגילאי גן עד כיתה ד' עומדת על 0.2% בלבד - כשבגילאי התיכון הנתון גבוה פי 3.
לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לעמוד הפייסבוק של החדשות
עם זאת, בנתונים שפורסמו לא מצוין היכן נדבקו התלמידים - כך שלא ניתן ללמוד מהם דבר באשר להמשך פעילותה של מערכת החינוך ולסיכוני ההדבקה בה.
לקריאת הנתונים המלאים
יותר ממחצית מהילדים שנדבקו בישראל הם חרדים - זאת למרות ששיעורם בקרב התלמידים באוכלוסייה עומד על פחות מ-20%. ביתר מחוזות הארץ, בניכוי החרדים, נרשמים נתונים נמוכים ביחס לחלקם באוכלוסייה. הנדבקים במחוז מרכז מהווים 9.8% מכלל הנדבקים, במחוז צפון 9.7%, במחוז דרום 7.8% ובמחוז תל אביב 7.6%. בתחתית הרשימה מחוז חיפה עם 5.5% ומחוז ירושלים עם מעט פחות מ-5%.

נתח ההדבקה באוכלוסייה החרדית עולה ככל ששכבת הגיל עולה; בגני הילדים מהווים הנדבקים החרדים 39% מקרב הנדבקים בכלל הארץ, כשחלקם של הילדים החרדים מתוך כלל שכבת הגיל הזו הוא 22%. בגילאי י'-י"ב ההדבקה כבר עומדת על כמעט 57% - למרות ששיעורם האמיתי הוא 16.7% בלבד מתוך התלמידים באותם גילאים.

משרד הבריאות פירט את אחוזי ההדבקה בהשוואה בין המחוזות בלבד - אך מבט על המספרים הכוללים מאפשר לבחון: באילו גילאים ההדבקה הגבוהה ביותר? מבין 896,026 תלמידי הגנים עד כיתה ד' - בניכוי הציבור החרדי - 2,661 נדבקו בקורונה. המשמעות היא: רק 0.2% מקרב התלמידים הצעירים נדבקו.

בכיתות י' עד י"ב האחוז גבוה פי שלושה - 1,863 נדבקו מתוך 294,471, כלומר 0.6%. בציבור החרדי, אחוז הנדבקים בקרב גילאי גן עד כיתה ד' עומד על 0.8%, פי 4 בהשוואה ליתר האוכלוסייה. בגילאי י' עד י"ב נרשם כבר נתון שיא של כמעט 4.2% נדבקים מתוך כלל שכבת הגיל - פי 7 מהנתון בשאר האוכלוסייה.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - נתוני הדבקת הילדים בישראל נחשפים: 50% מהנדבקים חרדים

# data[].attributes.attachment_link.description
משרד החינוך מפרסם את נתוני ההדבקה - אך לא מפרט היכן התרחשו ההדבקות * 51% מהנדבקים בגילאי 3 עד 18 הם חרדים, על אף שהתלמידים החרדים מהווים פחות מ-20% מקרב התלמידים בישראל * ברקע הדיונים על פתיחת הלימודים עד כיתה ד': הנתונים מראים כי ההדבקה בתיכונים גבוהה פי 3 מההדבקה בגילאי הגנים עד כיתה ד' היכן נדבקו הכי הרבה תלמידים?

# data[].attributes.headline
מגישים: עידו פריש, פז דברת, יעל טואג, יהב גלבוע, שקד שטיין

# data[].attributes.subject
מגישים: עידו פריש, פז דברת, יעל טואג, יהב גלבוע, שקד שטיין

# data[].attributes.body
כותרת: באיזה מקום דני אבדיה יבחר בדראפט? המומחים קובעים

הכותרת שקופה
Ynet
המתעניינים בדני אבדיה
Ynet
16/11

1. האם ההשערות פה באמת נכונות?
2. איזה קבוצה דני ייבחר בסופו של דבר?
3. כמה כסף דני ירוויח?

חשוב לנו לדעת את תעודת הזהות של הטקסט כי זה מסייע לנו בהבנה של הטקסט
הטקסט של התמונות יעסוק בהתפתחות הטכנולוגית של העולם

# data[].attributes.headline
מגישות: ליהיא רודריג נעמה מיוני רוני ליזרוביץ ומיקה חמצני 

# data[].attributes.subject
מגישות: ליהיא רודריג נעמה מיוני רוני ליזרוביץ ומיקה חמצני 

# data[].attributes.body
כותרת: הטירוף סביב הקונדיטוריה של אור שפיץ .
כן הכותרת שקופה .
מוען- שני זוהר שדמה
נמען- אנשים שמתעניינים בקונדיטוריה של אור שפיץ
במה- במאקו
תאריך - 26.9.2020 בשעה 12:08

# data[].attributes.headline
מגישים: סידון  ויואב בנעים

# data[].attributes.subject
מגישים: סידון  ויואב בנעים

# data[].attributes.body
היום שבו יתחילו ללמוד פורטנייט בבית ספר

הכותרת היא שקופה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בימים אלו , בעוד חופשת סוכות נמצאת בעיצומה, הרבה מאוד הורים מעבירים אותה במלחמות מול הילדים סביב משחקי מחשב שונים, ובראשם משחק הפורטנייט. המלחמה הזאת, בין הורים וילדים, החלה כבר בתחילת החופש הגדול, כאשר כבר אז העיסוק המרכזי של ההורים בנושא היה סביב השאלה: "מה זה לעזאזל פורטנייט, למה הוא כל כך מעניין את הילדים שלי, והאם הם חלילה מכורים?" ובכך עסקה גם התקשורת ללא הרף, כאשר היא מספקת להורים כלים שונים להתמודדות מול המצב. אך האם לא אבד הכלח על הגישה הזאת?

כאמא למתבגר, כזה שיושב במשך שעות מול המחשב ומשחק במשחקי מחשב, גם אני נלחמתי ללא הרף כדי שהילד יקום מהמחשב, יפגוש חברים או יעשה דברים בסיסיים כמו לאכול ולשתות. המלחמה שלי הייתה עקבית, יום יומית, מתישה.

ברגע בו הייתה לי תחושה כי הילד בהחלט מצא איזון קרה לי דבר מוזר - בשלב הראשון התחלתי להתעניין במשחק הזה, ובשלב שלאחר מכן התחלתי גם לגלות את היתרונות הרבים. פתאום עלתה בי מחשבה לא נוחה, לא נעימה, כזאת שזוקפת את ראשה ושואלת: ומה אם אנחנו טועים? המחשבה הזאת לא נתנה לי מנוח ביום ובלילה, ולכן החלטתי לבדוק אותה לעומק ולנסות לקבל תשובה.

לא יודעים מה זה פורטנייט? הנה כל הפרטים:

אנחנו, הורים ומחנכים, מאמינים, ובצדק, כי מתפקידנו לחנך את הילדים לערכים בהם אנו מאמינים ולדרך החיים הנכונה בעינינו. כחלק מכך, אנחנו רוצים לחשוב שבידנו סימון הדרך והפתרונות לחינוך ילדינו לעתיד לבוא מתוך מחשבה שאנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים, בעיקר כי יש לנו ניסיון החיים והידע הנדרש להתנהלות נכונה. אך מה אם אנחנו טועים?

הגיע הזמן לעצור לרגע ולבדוק האם יכול להיות שאנחנו, דור ההורים, דווקא מייצג חשיבה שאינה נכונה ואינה רלוונטית? זה לא סוד שכיום, במאה ה-21 המצב השתנה, ואנחנו חיים במציאות פוסט מודרניסטית. העידן הדיגיטלי מתקדם בקצב מהיר, והילדים שלנו, ילידי העידן הזה, קוראים את המפה הדיגיטלית, ומתקדמים יחד עימה.

אולי בעידן המאה העשרים ואחת דווקא משחקי מחשב הם העתיד, ולא רק מקצועות הלימוד שהורגלנו אליהם עד כה כגון: המרוץ סביב מתמטיקה, תנ"ך ועברית? אולי הגיע הזמן שאנחנו, הורים ומורים, נתעורר, נשנה גישה ונדביק את הקצב של הילדים שלנו? שנבין כי בהשוואה למה שקורה בעולם הגישה שלנו מיושנת למדי, ושהגיע הזמן להכניס את הגיימינג כחלק ממערכת הלימודים בבתי הספר.

אם תחשבו על זה לרגע, הרי שמטרתה של מערכת החינוך, מרגע הקמתה, היה לא רק ללמד את הילדים קרוא וכתוב אלא בעצם להכין את הילדים לחיים בעתיד. ואם בעבר, נדרשו מהילדים כישורים מסוימים הרי שכיום נדרשים מהילדים כישורים אחרים, כאלו שמתאימים לעידן החדש.

באנגליה, למשל, הבינו כי מערכת הלימוד אינה עדכנית, ולכן הכניסו את משחק השחמט לתכנית הלימודים בבתי הספר. כיום מדובר ב-1,000 בתי ספר יסודיים המלמדים שחמט, ומדברים על יתרונות השח מט כמשחק חינוכי המעניק למשחקים בו יתרון היות והוא המפתח מיומנויות חשיבה חשובות, כגון: פתרון בעיות, תכנון מוקדם, כיצד לזהות דפוסים ומיומנויות נוספות. כאשר לצד אלו מציינים גם יכולות ריכוז גבוהות ויצירת מוטיבציה בקרב הילדים.

- "לא אוהבת את המורה של הילד שלי"

- הבת שלי הולכת בלבוש חשוף

סקירה של נושא הגיימינג התחרותי בעולם מראה כי יש לו יתרונות רבים הדומים ללימוד שחמט או ללימוד מתמטיקה. הגיימינג מקנה פיתוח יכולות מוטוריות, חשיבה אסטרטגית, קבלת החלטות בזמן קצר, יכולת תגובה מהירה, אינסטינקטים, חשיבה יצירתית, ועוד. ורק הגיוני להאמין שבלימוד מקצוע זה תעלה רמת המוטיבציה של התלמידים.

צריך לציין כי בכל העולם, אגב, כבר הבינו שזהו הכיוון החדש, ובימים אלו מתפתחות בעולם תכנית לימוד ובתי ספר המיועדים לפיתוח גיימרים. בדרום קוריאה, למשל, ישנן מכינות ובתי ספר שמטרתם להכשיר גיימרים, ולהביא אותם לידי הישגים בתחרויות שונות, כאשר הם מדברים גם על ייצוג באולימפידה. בסיאול יש מחנות אימונים לגיימרים, הכוללים תכנית לימודים ומסלולים שונים. ערוצי טלוויזיה המשדרים תחרויות גיימינג, ומכינות גיימינג זוכות למלגה מהממשלה, בדיוק כמו מכינות אקדמאיות.

גם בארה"ב, בקליפורניה ובקולומביה ישנן תכניות אוניברסיטאיות ומסלולי מלגה מיוחדים לגיימרים מקצועיים, ובשוודיה ובנורווגיה ישנם קורסים יחודים ומסלולי לימוד. ואם כל זה לא מספיק, הרי שבניסוי שעשו בישראל, לקראת תערוכה חדשה שנפתחה אפשר היה לראות כי לגיימרים יש כישורים הנדרשים בצה"ל , כאשר הגיימרים הצליחו להשתלט ולנצח את הסימולטורים של הצבא.

אצלנו, המערכת החינוכית משקיעה רבות במסלול של פיסיקה ומתמטיקה 5 יחידות, וממתגת מקצועות אלו כפני העתיד של ילדנו. לעומתם הגיימינג, שדווקא נותן אופציה למקצוע של ממש, נתפס כמשחק לשעות הפנאי. מדוע קל לנו לחשוב כי שחמט, משחק המלכים העתיק, יכול להיות חלק מתכנית הלימודים של ילדינו ואילו הגיימינג נתפס בעינינו כתחום מוטל בספק, עד שלילי?

לכתבות וטורים נוספים - היכנסו לפייסבוק הורים של ynet

אולי כל זה נשמע לכם כטור עתידני המתאים לאחרית הימים אבל האמת היא שכל הענין פשוט למדי. מה שבטוח הוא שברגע שבו הגיימינג יהיה כמקצוע רציני, כזה שהוא חלק ממערכת הלימודים, כולנו נרוויח. המערכת החינוכית תהיה עדכנית, וכזאת שנותנת ללומדים בה יתרונות רבים ומכינה אותם לעתידם המקצועי, הילדים יהיו בעלי מוטיבציה ועניין, וכך גם יתמעטו המלחמות בין הורים וילדים בנושא זה.

הורים לא ירגישו שהילדים מבזבזים את זמנם אלא ישמחו שהם מתאמנים במשחקי מחשב. זה יהיה בדיוק כמו לראות את הילד שלך פותח חוברת חשבון ומתאמן ככה סתם, להנאתו, בזמנו הפנוי. וכל שנותר הוא לקוות שמישהו , אמיץ דיו, ירים את הכפפה לטובת כולנו.

הכותבת היא מומחית למחקר תרבות הנוער ומנכלית פורטל

# data[].attributes.attachment_link.title
היום שבו יתחילו ללמוד פורטנייט בבית ספר

# data[].attributes.attachment_link.description
בימים אלו , בעוד חופשת סוכות נמצאת בעיצומה, הרבה מאוד הורים מעבירים אותה במלחמות מול הילדים סביב משחקי מחשב שונים, ובראשם משחק הפורטנייט. המלחמה הזאת, בין הורים וילדים, החלה כבר בתחילת החופש הגדול, כאשר כבר אז העיסוק המרכזי של ההורים בנושא היה סביב השאלה: "מה זה לעזאזל פורטנייט, למה הוא כל כך מעניין את הילדים שלי, והאם הם חלילה מכורים?"

# data[].attributes.headline
מגישים מאי בן ישי פז דברת תום בגנו צדוק יהונתן אופיר

# data[].attributes.subject
מגישים מאי בן ישי פז דברת תום בגנו צדוק יהונתן אופיר

# data[].attributes.headline
מגישים: עידו בארד, תמר אפרתי, נועה מורדוקוביץ ויהב גלבוע

# data[].attributes.subject
מגישים: עידו בארד, תמר אפרתי, נועה מורדוקוביץ ויהב גלבוע

# data[].attributes.body
כיתה ח'4

כותרת: ממשלת ישראל אולי תחליטו,
מוען: כותבי נתי תמר טרבלסי חדד
נמען: קוראי ynet וכל ביתה ישראל
במה-מרשתת
תאריך: 15,11,2020 13:10
ג
שאלה 1: למה ההורים עצבניים?
שאלה 2: למה אשימים כל הזמן את הקבינט
שאלה 3: האם התלמידים כועשים או שמחים על כך שלא חוזרים לבתי הספר.
ד 1: חשוב לנו בכדי שנוכל להבין יותר על מה מדובר
ד2: לא קיבלנו את הטקסט אשר מופיע פה אך אנו משערים שתוכנו הוא על העלייה במעמד האישה בשנים האחרונות.

# data[].attributes.body
כותרת:
הכותרת עמומה/ שקופה?
האם הכותרת נוקטת עמדה ? או
מוסרת מידע?
מוען:
נמען:
במה-
תאריך-
ג. 3 שאלות:
ד. 1. חשוב לדעת את ת.ז של הטקסט כי זה מסייע....- עליכם לפרט מה כל אחד מהמרכיבים של תעודת הזהות תורם להבנה שלנו !!!
ד2. הטקסט של תמונות הנשים יעסוק ב:

# data[].attributes.headline
תעודת זהות לטקסט- עבודה בקבוצות

# data[].attributes.subject
תעודת זהות לטקסט- עבודה בקבוצות

# data[].attributes.body
א. חפשו טקסט (מאמר\ כתבה)
ב. צרו ת.ז לטקסט:

*העתיקו את הכותרת של הטקסט- קבעו האם היא שקופה או עמומה ונמקו. האם הכותרת נוקטת עמדה ? או מוסרת מידע?

*מוען- מיהו כותב הטקסט

*נמען- מיהם קוראי הטקסט

*במה- מקום פרסום הטקסט

*תאריך- מתי התפרסם הטקסט

ג. חברו שלוש שאלות על הטקסט

ד. ענו על השאלות הבאות:

1. מדוע חשוב לנו הקוראים לדעת את תעודת הזהות של הטקסט? איזה מידע מוסיף לנו כל אחד מהרכיבים?
2. קיבלתם טקסט עם התמונות הבאות:

שערו מה יהיה תוכנו -