# data[].attributes.headline
3. Nationalkonventets arbejde med en ny republikansk forfatning for kongemagten:

# data[].attributes.subject
3. Nationalkonventets arbejde med en ny republikansk forfatning for kongemagten:

# data[].attributes.body
Nationalkonentets nye forfatning endte med afskaffelsen af monarkiet og ledte til kongefamiliens henrettelse. Nationalkonventet blev valgt ind den 22 september 1792, som følge af den forrige nationalforsamlings ugyldighed.

# data[].attributes.body
Blev dannet i april 1793 og kaldte sig selv for regeringen. Senere i samme år, blev de til Frankrigs regering.
Robespierre var jurist og var stod i fronten i Velfærdsudvalget.
Han bekæmpede politiske modstandere i Nationalkonventet.
Han forsvarede revolutionen

# data[].attributes.headline
1.     Hvordan forholdt nationalforsamlingen sig til konge- og kirkemagten?

# data[].attributes.subject
1.     Hvordan forholdt nationalforsamlingen sig til konge- og kirkemagten?

# data[].attributes.body
Nationalforsamlingen havde i 1789 gennemført nogle vidtgående (rækker langt) love, som ophævede alle privilegier, og tilintetgjorde det feudale samfund (klassedelt samfund). Det resulterede i at styret skulle omlægge hele den administrative struktur i Frankrig.

i 1791 lå den nye forfatning klar, og Frankrig blev til et konstitutionelt monarki (indskrænket monarki). Kongen var stadig landets leder, men var bundet af en forfatning og skulle samarbejde med nationalforsamlingen.

Der blev indført en ny kirkeordning i det revolutionære styre, hvilket indholder at kirken blev lagt ind under staten. Der var tale om en udplyndring af kirken, eftersom præsterne skulle aflægge ed til staten og kirkens ejendom blev beslaglagt af staten og sat til salg.

Det der var værst var den politiske betydning som behandlingen af kirken. Mange mente det var gået for vidt, og edsspørgsmålet sat dybe spor i det franske samfund, som forstærkede oprøret mod revolutionen, der senere kom.

kongen og dronningen  forsøgte at flygte fra Frankrig i 1791, men blev afsløret og bragt tilbage til Paris

Nationalforsamlingen blev presset til ar suspendere kongen, der sammen med sin familie blev sat i fængsel. Kongen var nu suspenderet, og den nye forfatning kunne ikke længere bruges, og herefter blev der udskrevet valg til en ny nationalforsamling, der fik navnet nationalkonventet

# data[].attributes.body
Han var med til at vælte Direktoriet i 1799 ved et statskup.

Efter statskuppet skubbede han de andre medvirkende ud og satte sig selv på magten.

indførte et militærdiktatur - der på den ene side opfyldte mange af revolutionens mange principper, men på den anden side også mindskede den personlige frihed og favoriserede de aller rigeste i samfundet.

Napoleon og hans folk ønskede at skabe et samfund på orden og hierarki, hvorimod revolutionære i 1789 ønskede at skabe et samfund der var bygget på begrænset statsmagt gennem politiske og civile rettigheder.

Napoleon ryddede op i det kaos der var skabt under Direktoriet, men det var dog på bekostningen om det ønskede samfund med politiske og civile rettigheder.

Han satte en stopper for revolutionen, og borgerne var igen undersåtter af statsmagten.

# data[].attributes.body
Sans-culotterne var en gruppe politisk aktive håndværkere, småhandlende og lønarbejder.
Sans-culotterne havde et negativt syn på kongemagten og de blev en væsentlig magt, da de d. 10 august 1792 stormede Tuilerierne.

# data[].attributes.body
Direktoriet var det nye styre, som tog over i 1795. Det fik den udøvende magt, og styret bestod af 5 medlemmer. Under Direktoriet forsøgte man at balancere, men endte med at slingre. Der skete valgsvindel, korruption, og med manipulation ville Direktoriet holde de politiske yderfløje i skak. Styret blev efterhånden mere og mere upopulært, og det endte med at Direktoriet i 1799 blev væltet ved at statskup med general Napoleon Bonaparte, som én af hovedmændene.