# data[].attributes.body
Link til Video om Asta.

# data[].attributes.body
1:Jeg kan forklare begreberne: livskvalitet, levevilkår og livsstil

2:Jeg har undersøgt begrebet "rehabiliterende tilgang" og kan forklare hvad det betyder.

3:Jeg kan forklare hvad indre og ydre motivation er.

# data[].attributes.body
Portfolie om Rehabilitering

Asta
88 år gammel.
Bor alene.
Tidligere apopleksi.
Sengeliggende efter periode med influenza og lungebetændelse.
Bliver let forpustet og føler sig træt.
Sover dårligt og har ondt i ben og fødder når hun våger fordi hun ikke vender sig.
Hun har sagt ja til rehabilitering selv om hun næsten ikke orker det.

# data[].attributes.body
P-ADL: Personlige almindelig daglig livsførelse
I-AD: Instrumentelle almindelig daglig livsførelse

# data[].attributes.body
Fysisk funktionsevne:
Stand-gangfunktion. Personlig,arbejds, fritids aktiviteter

Psykisk funktionsevne:
Hukommelse. Huske hvor ting ligger. Huske fx a tage tøj på i rigtig rækkefølge, ikke sko først.

Social funktionsevne:
Kontakt og omgås med andre. Regler og normer. Regler ved spisebord, ikke ud og gå rundt i natøj

Funktions nedsættelse:
Mangle ben, men kan gå rundt med proteser.
Nedsat funktionsevne:
Evnen til og fungere selv om man er nedsat. Arbejde rehabiliterende med nedsættelse, kan føre til bedre funktionsevne.

# data[].attributes.body
Fysiske kan vi se: Mad, fordi hun ikke spiser nok.

Asta har også brug for søvn, hun sover ikke godt pga. At hun har smerter når hun ligge på siden i sengen. Det gør at hun er træt og ikke har energi om dagen og hun orker ikke og lave så meget.

Fordi Asta har besvær med og gå, har hun brug for hjælp med toilet besøg. Hun er usikker på benene så en rollator til og støtte hende ville hjælpe hende med og komme omkring.

# data[].attributes.body
Ikke kun et spørgsmål om at følge de rehabiliterende principper i faser, men det er en helt ny tilgang til borgeren. Før hjalp personalet til i alt det som borgeren ikke kunne (kompenserende hjælp) men det gør at borgeren bliver passiv i deres liv og derfor ikke rehabiliteres.

Hele idéen med en rehabiliterende tilgang, er at den hjælp som man giver borgeren, støtte både psykisk og fysisk og de mål man sætter for borgeren, på sigt skal give dem en bedre livskvalitet og gøre dem mere selvhjulpen og aktive, hvor de stadig bestemmer hele forløbet selv.

Rehabiliterende tilgang er også at personalet tror på og støtter borgeren, for at deres fremtid bliver bedre og at borgeren har alle muligheder for at udvikle sig.

Der kan være situationer hvor borgeren ikke deltager i det rehabiliterende forløb, men stadig får omsorg og pleje der skal personalet stadig hjælpe til psykisk og praktisk ud fra en rehabiliterende tilgang.

Hvis man har været længe inde i faget, kan det være svært ikke og falde tilbage i gamle vaner og procedurer.

Asta skal have hjælp til de små ting. Hjælp til og komme op og ud af sengen, meget støtte til og gå rundt i hendes lejlighed og gøre hende tryk, så hun ikke er bange for at falde. Vigtigt også at hun styrker sine fingre og hænder fx med og smøre brød og kan gå lidt rundt og tage sig af småting i lejligheden, som at støve let af. Asta skal også spise mere, da hun er lidt svækket af ikke og spise nok. Hun sover også dårligt, dertil vil en bedre spise vane, og lidt motion hjælpe med hendes frygt for ikke at kunne trække vejret om natten.

Alle de små ting som Asta skal igennem vil i det lange løb hjælpe hele hendes forløb. En ting påvirker det andet, når hun får lidt mere energi fra den smule motion hun får, bliver hun mentalt stærkere og kan mestre sin situation.

# data[].attributes.body
for at kunne forstå borgerens forståelse af deres egen livskvalitet er det vigtigt at man som SSA for et indblik i deres livs historie. Dette giver nemlig et bedre perspektiv for den enkelte borgers livskvalitet, da dette er forskellig fra person til person. livs historien fortæller baggrunden for borgerens værdier og normer.
Dette kan også bruges til at opstarte aktiviteter med borgeren. man kan bruge Asta’s livs historie som et arbejdsredskab, den bruger man i plejen, og dette skal dokumenteres.

Asta bor alene og hendes livkvalitet er gået ned efter hendes sygdom, og et fald. Hun er nu bange for at bevæge sig rundt i sit hus, og bevæger sig derfor ikke særlig meget. Hun sover også dårligt fordi at hun er bange, og hun bliver let udmattet og forpustet. Hun får hjælp af familien til den lette rengøring og hun skriver ind indkøbsliste til dem.

Som SSA er mit job og støtte Asta og være med til at få hende til stille og roligt at kunne bevæge sig rundt i hjemme. Da hun let bliver forpustet, ville jeg starte med små ture, som at komme fra et rum til det næste. Også øve med små opgaver, som måske at tørre bestik af og smører mad selv.

# data[].attributes.body
Indre motivation handler om og finde mening Imellem de forskellige sammenhæng og forløb som borgeren skal igennem.
Give en drivkraft i borgeren.

At Asta ser meningen med at bruge en rolator så hun kan gå igen. Men det er også at motivere. Påminde hende at det jo går godt efter hendes apopleksi, og at hun er kommet sig lidt over sin sygdom, og nu skal vi så tage de næste skridt.
Hvis borgeren er motiveret kan man komme igang med et godt rehabiliterende forløb. Det er vigtigt at motivere hende på den rigtige måde: Lige at kunne stå op, smøre lidt mad. De små ting hun så kan, vil udvikle sig stille og roligt, og hun vil blive mere tryk ved sig selv, og få en bedre hverdag.

Som SSA skal jeg sørge for at Asta er motiveret og opsat på at blive bedre. Når hun ser den positive virkning som den rehabiliterende tilgang har, får hun den energi og vilje til at komme igennem forløbet. Forhåbentligt vil Asta i sidste ende kunne gå rundt i sit hjem af sig selv, måske endda komme ud med sin familie og købe ind til hende.

# data[].attributes.body
Specifik.
Målbare.
Acceptable.
Realistiske.
Tidsangivne.