# data[].attributes.body
A csoportok kialakításának számtalan izgalmas módja van. A társak megkeresése is történhet kapcsolatteremtő játék formájában, pl. úgy, hogy annyi képet vágunk 4 részre, ahány csoportot szeretnénk (ha az osztálylétszám nem osztható néggyel, akkor egy képet három, vagy öt részre vágunk). A képdarabokat szétosztjuk, mindenkinek egyet-egyet, majd felszólítjuk a gyerekeket, hogy keressék meg az összetartozókat. Így jönnek majd létre a csoportok. Mindez történhet véletlenül is, de tudatosan is irányíthatjuk, ha a képdarabokat névre szólóan adjuk ki, így magunk határozhatjuk meg a csoportok összetételét. A képek témája már előrevetítheti az óra anyagát (ábrázolhat pl. madárfajokat), a kész képeket felhasználhatjuk a feladatmegoldásokban is. Képek helyett használhatunk mást is, pl. számokat, irodalmi hősöket, városokat, stb.

# data[].attributes.body
Készítsünk magunkról olyan „útlevelet”, mely a legfontosabb információkat tartalmazza rólunk. (Helyezzük el a teremben, szabadidőben ismerkedjünk egymással. Ha lehetőség van rá, tegyük rá a fényképünket is-főleg új közösség esetén.) Ilyen „útlevél” nemcsak rólunk készülhet, hanem a bevésést segítendő feladatoknál is alkalmazhatjuk (irodalmi, vagy történelmi személy, földrajzi hely, állat, vagy növényfajok, stb.)

# data[].attributes.body
Töltsük ki egyénileg az alábbi táblázatot, majd keressünk valakit a teremben, aki ugyanazt gondolja, mint mi, és írassuk alá vele a sorokat! A feladat témája bármi lehet. Ha a célunk az, hogy a gyerekek közti kapcsolatok erősödjenek, akkor adjunk a szabadidőhöz, zenéhez, ételekhez stb. kapcsolódó témát. Használhatjuk azonban erkölcsi neveléshez, programtervezéshez, irodalmi szereplők megítéléséhez kapcsolódva, de más szaktárgyi vonatkozásban is.

# data[].attributes.body
Az ismeretek rendszerezésére szolgál. Előnye, hogy a csoport 4 tagja egyszerre tud dolgozni a vele szemben levő részben. A középső részbe bekerülhetnek a közös dolgok, vagy a csoportosítás elve. Bármelyik tantárgy keretében használható.

# data[].attributes.body
A módszer lényege, hogy az egyik tanulónak azt kell lerajzolnia, amit a másik elmond. Megvalósítására rengeteg ötlet kínálkozik, melyek nemcsak a vizuális nevelés területén, hanem a kapcsolatépítésben bárhol használhatók.

# data[].attributes.body
A csoporton belül válasszanak párt magunknak. Mindenki kap egy A/4-es rajzlapot, tegyék a párok egymás mellé ezeket. Készítsenek úgy egy rajzot, hogy annak egyik fele az egyik, másik fele a másik rajzlapra essen. A rajznak végül külön-külön is meg kell állnia a helyét, de akkor igazán jó, ha együtt is kész, egynek tűnő alkotás. Elkészítése állandó egyeztetést kíván a gyerekektől, hiszen a színeknek, formáknak összhangban kell lennie. A kész munkáról egy szempillantással leolvasható, ha nem volt megfelelő az együttműködés.

# data[].attributes.body
Osszunk ki a csoport tagjainak azonos számú, de eltérő színű korongokat. A csoportmegbeszélés során mindenki, aki bekapcsolódik a megbeszélésbe hozzászólásonként egy színes korongját középre teszi. Akinek az összes korongja elfogyott, már nem szólhat hozzá.

Segíti a csoportmunka értékelését.

# data[].attributes.body
A módszert a csoportmegbeszéléseken használjuk. Lényege, hogy a hozzászólók a mondanivalójukat mindig az előző hozzászólás összegzésével kezdik.

A cél itt az egymásra figyelés és a lényegkiemelés gyakorlása.

# data[].attributes.body
A korongok (vagy más formájú lapocskák) feliratait csoport szinten vagy osztály szinten, közösen állapítjuk meg.

Például:

- Elutasítom ezt a gondolatot.

- Tetszik, amit mondtál.

- Elfogadom, de kiegészítem.

- Csak részben értek egyet.

- Ugyanezt gondolom. stb.

Amikor közösen megállapították a mondatokat, döntsenek arról is, hogy melyiket milyen számban készítik el. Ezután mindenki elkészíti a korongjait, borítékba rakja és egyes csoportmegbeszéléseken használják. Csak annyit használhat fel mindenki, amennyi az ő borítékjában szerepel. A módszer segít a vélemények kommunikálásának kialakításában.

# data[].attributes.body
A csoport minden tagja különböző színű tollat kap. A csomagolópapír közepére kerül a téma (fogalom), amiről értekeznek. A csoporttagok meghatározott sorrendben a témához kapcsolódó kulcsszavakat írnak.

A munka értékelésekor vegyük figyelembe a színek arányát is a lapon, ez mutatja, hogy a csoporttagok aktivitása milyen volt.

# data[].attributes.body
Minden csoport kap egy-egy csomagolópapírt egy-egy témával. A papírokat a terem különböző pontján helyezzük el. A csoportok (csoportonként egy színű tollal) a témához kapcsolódó szavakat írnak egy percig. Jelzésre egy másik papír elé mennek. Két percük van arra, hogy elolvassák az ott szereplő szavakat és kiegészítsék ezeket. Amit nem értenek az előző csoport gondolataiból, azt kérdőjellel jelölik. Így folytatják, míg vissza nem térnek a saját lapjukhoz.

Ezután minden témáról külön értekezünk, megbeszélve a kiegészítéseket, kérdőjeleket. A színek alapján pontosan követhető a csoportok munkája.

# data[].attributes.body
A kapott feladatot először mindenki csendben, magában értelmezi, majd megbeszéli a párjával. Közösen kialakított álláspontjukat megismertetik a csoport másik párosával. Az egyeztetés után a kész megoldás a csoport véleménye.

# data[].attributes.body
A csoportok gyűjtsenek szóforgóval, 20, valamilyen témához kapcsolódó kulcsfogalmat. A fogalmakat egyenként írják fel kártyákra.

Alkossanak csoportokat a fogalmak segítségével. Ez lehet halmazábra, ágrajz, egyedi vagy közös keret stb.
Rögzítsék írásban a csoportosítást.

Keressenek új csoportosítási szempontokat.

# data[].attributes.body
A kártyák egyik oldalán egy fogalom, másik oldalon a fogalom definíciója (vagy más bevésendő információ) található. A kártyák használhatók tanuláshoz, ismétléshez, kikérdezéshez. Készíthetik őket a gyerekek is.

# data[].attributes.body
A módszer arra szolgál, hogy a diákok saját véleményük helyzetét felmérjék, és megértsék a vélemények árnyaltságát. Húzzunk egy egyenes vonalat, melynek egyik vége a teljes elutasítást, másik vége a teljes elfogadást jelenti. A diákok a vonalra helyezett jelükkel jelzik, hogy milyen álláspontot képviselnek. Miután mindenki állást foglalt, meghallgatják egymás indoklását. Legjobban az értékítéleteket tartalmazó kijelentések véleményezésekor használható a módszer.

# data[].attributes.body
Ez a módszer az ellenőrzés egyik leghatékonyabb módszere. Minden csoporttag egy számot, vagy színt, vagy más azonosítót kap, minden csoportban azonosat. A diákok nem tudják, hogy a tanár melyik számot, színt, vagy jelet fogja felkérni a válaszadásra, mindenki potenciális jelölt. Pontot viszont csak az a csoport kap, aki helyesen válaszol. A válaszadás lehet egyszerre ellenőrizhető is, pl. emeljék fel a koronás darut ábrázoló képet a 3-as számú csoporttagok! Vagy kihívhatjuk a táblához egyszerre a 2-es számú (vagy kék színkártyával rendelkező) csoporttagokat, hogy felírják az eredményt.

# data[].attributes.body
Akkor használjuk, amikor valamit be szeretnénk gyakorolni, ami rövid válaszokat igényel. Pl. matematikai művelet, idegen nyelvi szavak jelentése, ország-főváros, stb. A gyerekek papírgolyót gyúrnak, amit egymásnak dobálnak a csoporton belül, miközben feltesznek egy kérdést. A papírgolyó elkapója válaszol, majd ő is kérdező-dobó lehet.