# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті.

НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням. Тут прислухаються до їхньої думки, вчать критично мислити, не боятись висловлювати власну думку та бути відповідальними громадянами. Водночас батькам теж подобається відвідувати цю школу, адже тут панують співпраця та взаєморозуміння.
Докладніше про зміни
Реформу НУШ розраховано на роки, адже неможливо швидко змінити освітню традицію, що плекалася в Україні протягом десятиліть. Проте зміни вже розпочались, і Міністерство освіти і науки робить усе, аби вони були невідворотними.

Зокрема, у вересні 2017 року було ухвалено новий Закон "Про освіту", який регулює основні засади нової освітньої системи, а у лютому 2018 року Кабінет Міністрів затвердив новий Державний стандарт початкової освіти. На черзі - ухвалення нового закону "Про загальну середню освіту", який більш детально розкриє зміни, закладені реформою.

Новий Стандарт початкової освіти з 2017/2018 навчального року успішно проходить апробацію у 100 школах по всій Україні. З 2018/2019 навчального року за цим стандартом розпочали навчання першокласники по всій Україні.

Новий Стандарт початкової освіти передбачає, що вчителі мають працювати за іншими підходами, тому протягом 2018-2019 років відбувається масштабне перенавчання вчителів початкової школи. Вони проходять як дистанційне навчання ( онлайн-курс на освітній платформі EdEra), так і очні сесії, в межах яких спеціально підготовлені тренери закріплюють знання педагогів на практиці.

Також у 2019 році стартував пілот з добровільної сертифікації вчителів, мета якого - виявити та стимулювати вчителів з високим рівнем професійної майстерності, які володіють методиками компетентнісного навчання і новими освітніми технологіями та сприяють їх поширенню.

У 2019 році на зміну процедури атестації шкіл, що мала виключно наглядово-контрольні функції, прийшов Порядок проведення інституційного аудиту, який має стати інструментом підтримки закладів. На допомогу директорам шкіл Державною службою якості освіти розроблено Рекомендації до побудови внутрішньої системи забезпечення якості освіти у ЗЗСО.

Основні засади реформи шкільної освіти та орієнтовний графік впровадження реформи викладено в Концепції Нової української школи. ( English version). Там ви знайдете інформацію про цінності реформи (як-от орієнтація на учня, педагогіка партнерства, справедливе фінансування тощо), основні компетенції та візію, яким має бути випускник НУШ. Коротко про це також можна прочитати нижче.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ УЧНІВ?
Ключова зміна для учнів стосується підходів до навчання та змісту освіти. І ми у МОН переконані, що це - головне. Адже мета НУШ - виховати інноватора та громадянина, який вміє ухвалювати відповідальні рішення та дотримується прав людини.

Замість запам'ятовування фактів та понять учні набуватимуть компетентностей. Це - динамічна комбінація знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистих якостей, що визначає здатність особи успішно соціалізуватися, провадити професійну та/або подальшу навчальну діяльність. Тобто формується ядро знань, на яке будуть накладатись уміння цими знаннями користуватися, а також цінності та навички, що знадобляться випускникам української школи у професійному та приватному житті.

Список компетентностей, яких набуватимуть учні, уже закріплено законом "Про освіту". Він створювався з урахуванням " Рекомендації Європейського Парламенту та Ради Європи щодо формування ключових компетентностей освіти впродовж життя " (від 18.12.2006 р.):

вільне володіння державною мовою;

здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами;

математична компетентність;

компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій;

інноваційність;

екологічна компетентність;

інформаційно-комунікаційна компетентність;

навчання впродовж життя;

громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей;

культурна компетентність;

підприємливість та фінансова грамотність.

Державні стандарти можуть розширювати цей список.

Спільними для всіх компетентностей є так звані наскрізні вміння: читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, здатність співпрацювати з іншими людьми.

Щоб набувати компетентностей, школярі навчаються за діяльнісним підходом - тобто частіше щось роблять замість того, щоб просто сидіти за партами і слухати вчителя. Концепція НУШ пропонує також впроваджувати інтегроване та проєктне навчання. Це сприяє тому, що учні отримують цілісне уявлення про світ, адже вивчають явища з точки зору різних наук та вчаться вирішувати реальні проблеми за допомогою знань з різних дисциплін.

Міністерством розроблено нову модель оцінювання учнів у межах Нової української школи. Тепер замість звичних табелів у кінці року учні перших класів отримують Свідоцтво досягнень. Оновлена модель ґрунтується на формувальному оцінюванні, яке дає можливість зробити висновки саме щодо процесу навчання, а не тільки результату (кількості помилок) та поступу учня.

А ще реформа - це про освітнє середовище. І це, насамперед, не техніка чи меблі. Хоча завдяки децентралізації фінансування шкіл збільшилося, і в багатьох навчальних закладах поступово оновлюється матеріально-технічна база.

Зміна освітнього середовища - це зміна ставлення до дитини: повага, увага до неї та прагнення знайти оптимальний спосіб для її ефективного навчання. Саме такою є Нова українська школа.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ ВЧИТЕЛІВ?
Учитель - це людина, на якій тримається реформа. Без неї чи нього будь-які зміни будуть неможливими, тому один з головних принципів НУШ - умотивований учитель. Це означає, що наша мета - сприяти його професійному та особистому зростанню, а також підвищувати його соціальний статус.

Щоб навчати по-новому, вчитель повинен отримати свободу дій - обирати навчальні матеріали, імпровізувати та експериментувати. Цю свободу дає новий закон "Про освіту".

Міністерство освіти і науки пропонуватиме типові навчальні програми, проте будь-який учитель чи авторська група може доповнювати їх або створювати свої. Учитель тепер обмежений лише Державним стандартом. У цьому документі окреслено результати: що мають знати та вміти учні, закінчивши певний етап навчання. Натомість, як дійти до цих результатів, учитель визначатиме сам.

Учитель, який отримав свободу навчати, має отримати й свободу навчатися. І ця свобода теж передбачена реформою. Має запрацювати принцип "гроші ходять за вчителем": педагоги зможуть підвищувати кваліфікацію за державні кошти не лише в Інститутах післядипломної педагогічної освіти, а й в обраних самими педагогами організаціях. Є лише дві вимоги: за п'ять років підвищення кваліфікації має скласти 150 годин, а навчання має відбуватись щорічно.

А щоб вмотивувати вчителів ще й фінансово, міністерство запровадить сертифікацію. Це добровільна перевірка, проходження якої надасть учителям 20% надбавку до посадового окладу та звільнить від атестації. На початку 2019 року стартував пілотний проєкт сертифікації вчителів початкових класів, у якому беруть участь понад 800 педагогів з усієї України.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ АДМІНІСТРАЦІЇ ШКІЛ?
НУШ - це відповідальна школа, і ми переконані, що навчальні заклади повинні отримати більше свободи дій. Адже відповідальність та свобода йдуть пліч-о-пліч.

Тому закон "Про освіту" передбачає кадрову автономію. Тепер директор школи може самостійно призначати своїх заступників, приймати на роботу та звільняти педагогічних працівників.

Окрім того, керівників шкіл (як і вчителів) уже приймають на роботу за строковим контрактом. Директор школи обирається за конкурсом. Одна людина зможе бути на цій посаді не більше двох термінів по 6 років (якщо особа призначається на цю посаду вперше, перший термін складатиме 2 роки). Після цього така людина зможе обіймати інші посади в цій школі або ж брати участь у конкурсі директорів у іншій школі.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ БАТЬКІВ?
Один із принципів Нової української школи - партнерство, у тому числі - між школою та батьками. Батьки можуть створювати свої органи громадського самоврядування, а отже - впливати на освітній та виховний процеси.

Відтепер батькам легше контролювати фінанси школи. Усі навчальні заклади, які отримують публічні кошти (це, наприклад, бюджетні кошти та благодійні внески), зобов'язані оприлюднювати свій кошторис та інформацію про витрати. І батьки тепер можуть здійснювати перерахування благодійних внесків цілеспрямовано на школу, а не збирати готівкові кошти, які дуже складно обліковувати.

Співпраця між усіма учасниками освітнього процесу - учителів, учнів, адміністрацій та батьків - наріжний камінь, який допоможе досягти всіх інших результатів. Адже тільки так можливо втілити головну мету: змінити освітнє середовище, впровадити навчання для життя.

І врешті - зробити українську школу відкритою, цікавою та сучасною.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті. НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням.

# data[].attributes.headline
Закон про освіту

# data[].attributes.subject
Закон про освіту

# data[].attributes.headline
Ранкова зустріч: що це і навіщо

# data[].attributes.subject
Ранкова зустріч: що це і навіщо

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У липні в Ірпені відбувався тренінг для педагогів з питань впровадження проекту Державного стандарту початкової загальної освіти. Всеукрїнський фонд "Крок за кроком", організатор цього навчання, передав Новій Українській Школі навчальні матеріали. Перший з них стосується організації ранкової зустрічі. ЩО ТАКЕ РАНКОВА ЗУСТРІЧ
Ранкова зустріч - це зустріч на початку дня учнів класу з педагогом. Сидячи в колі один проти одного, кожна дитина вдумливо і поважно вітається з іншими дітьми, після чого впродовж короткого часу ділиться власним досвідом зі своїми товаришами, які з повагою слухають її, ставлять свої запитання та коментують. Після цього вся група бере участь у короткій груповій вправі, спрямованій на розвиток академічних навичок, почуття команди та відчуття єдності. Ранкова зустріч закінчується обміном щоденними новинами, які зазвичай готує педагог, щоб представити навчальні завдання дня.

Ранкова зустріч - це запланована, структурована зустріч, яка займає важливе місце в повсякденному розкладі діяльності класу, де панує атмосфера піклування та відповідальності. Педагоги визнають особливу роль ранкової зустрічі в житті дітей і присвячують 15-25 хвилин на початку дня, аби створити позитивну атмосферу в учнівському колективі на весь навчальний день у школі.
Чотири основні компоненти ранкової зустрічі:
1) Вітання. Учні разом із вчителем (асистентом учителя, якщо він є) розміщуються в колі. Усі діти вітаються, і це забезпечує розуміння, що вони є важливими членами групи. Всі звертаються один до одного на ім'я, що допомагає створити атмосферу дружби та приналежності до групи. Вітання створює спокійний і розважливий настрій для наступного елементу зустрічі.

2) Групове заняття. Розпочинається після спокійного обмірковування інформації. У класі створюється відчуття єдності, радості через виконання пісень, участі в іграх, коротких і швидких заняттях. Ігри та заняття, позбавлені елементів суперництва, кооперативні за суттю, враховують індивідуальний рівень розвитку певних навичок дітей. Такі групові заняття, здебільшого, пов'язані з навчальною програмою чи темою, яка в цей час вивчається в класі.

3) Обмін інформацією. Учні висловлюють свої думки, обмінюються ідеями та пропонують важливі для них теми для обговорення. Діти мають змогу дізнатися щось один про одного. Обмін інформацією допомагає розвивати навички, які дають змогу навчатися впевнено говорити й слухати. Кожна дитина може поставити запитання чи прокоментувати, а учень, який повідомляє інформацію, відповідає на запитання та коментарі товаришів.

4) Щоденні новини. Це коментування письмового оголошення, яке щодня вивішується на відповідному стенді чи дошці. Письмове оголошення налаштовує учнів на те, що має вивчатися цього дня, а також дає можливість обміркувати події та навчання попередніх днів. Щоденні новини допомагають дітям тренувати навчальні навички, що сприяють розвиткові математичних та мовленнєвих навичок. Щоденні новини можуть містити різноманітні завдання (заповнення календаря, перегляд розкладу виконання робіт, створення графіка погоди), що активізує початок індивідуальної роботи або діяльність у центрах активності.

Такі заняття дають дітям змогу розвивати соціальні та навчальні навички, поєднуючи соціальний, емоційний та інтелектуальний розвиток кожного учня. Повторення позитивного досвіду сприяє розвитку доброти, емпатії та інклюзії, а також дає результати як у спільноті класу, так і поза його межами.
ЗНАЧЕННЯ РАНКОВОЇ ЗУСТРІЧІ
У чому полягає важливість створення спільноти? Спільнота дає відчуття приналежності. Члени спільноти пов'язані один з одним спільними інтересами та цінностями. Люди, які відчувають себе частиною спільноти, виходять за межі свого безпосереднього інтересу заради користі групи. Вони піклуються один про одного. Коли вони почуваються частиною спільноти, то більше й довше працюють задля її інтересів. Вони знають сильні сторони кожного учня класу та можуть за потреби їх використовувати. Вони навчаються один від одного, розширюючи знання і досвід усіх членів спільноти. У процесі спільної роботи виникає довіра поміж членами спільноти. Спільноти можуть самовдосконалюватися, отримуючи зворотний зв'язок один від одного.
Розвиток навичок спілкування
Уміння говорити й слухати є найважливішими якостями, які необхідні для демократичної культури. Учні молодших класів можуть висловлювати свою точку зору, чути відмінні думки інших людей, аналізувати їх. Ранкова зустріч дає дітям змогу брати участь у групових обговореннях, а педагогам - моделювати й активно розвивати в дітей уміння та навички ефективного спілкування.
Люди, які можуть ефективно спілкуватися:
- висловлюють свої думки таким чином, щоб їх розуміли інші;

- уважно слухають, коли говорять інші;

- вирішують проблеми за допомогою слів;

- пропонують свої ідеї класу.

Ці навички мають важливе значення для успішного життя в колективі, спільного навчання та розв'язання конфліктних ситуацій. Ранкова зустріч - ідеальна можливість для розвитку цих навичок.

Передбачається, що учні робитимуть свій внесок у роботу групи в навчальній, соціальній, емоційній, практичній сферах. Діти потрібні, від них залежать інші, їх цінують за особистий внесок. Діти потребують практичного досвіду в висловленні власних думок, у кращому пізнанні один одного, у визнанні сильних сторін і талантів своїх однолітків. Такі заняття як ранкова зустріч дають змогу постійно розвивати ці навички.
Розвиток соціальних навичок
Завдяки практиці ранкової зустрічі, учні початкової школи переходять від зосередження уваги на власній особистості до охоплення нею інших. Соціальні переваги цього підходу сприяють розвиткові емпатії, активному слуханню однолітків, навчають дітей розуміти позиції інших людей. Уміння сприйняти точку зору іншої людини руйнує упередженість, сприяє толерантності та визнанню відмінностей. Такі соціальні компетентності допомагають людям жити у взаємній повазі, створюють умови для позитивного, відкритого спілкування між окремими членами суспільства. Це основні навички, необхідні для демократії.

Соціальні навички розвиваються не в ізоляції, і не тоді, коли діяльність та моделі поведінки жорстко визначені. Здатність ефективно говорити й слухати, робити вибір, а також залагоджувати конфлікти, коли вони виникають, - усе це має найважливіше значення для функціонування будь-якої спільноти. Діти потребують спокійної та інклюзивної атмосфери. Їм потрібні можливості експериментувати та різними способами розповідати, спілкуватися та отримувати задоволення від перебування в колі своїх однолітків.
Створення позитивного настрою
Повсякденні вправи, які практикуються під час проведення ранкової зустрічі, допомагають учням зблизитися зі своїми однолітками, навчитися співпрацювати, утримуватися від критики інших, поважати інших як особистостей.

Позитивний настрій у класі створюється за рахунок:

- атмосфери довіри;

- відчуття приналежності до спільноти;

- участі в прийнятті рішень;

- доброти та заохочення з боку однолітків;

- вільного від критики ставлення вчителя;

- очікування конкретних результатів;

- справедливості та неупередженості.
ВІТАННЯ
Діти хочуть, щоб їх любили, цінували дорослі та однолітки, прагнуть почуватися частиною класу. Вітання адресується кожному учню по черзі, вербально або невербально всіх запрошують до кімнати. Під час вітання кожна дитина з повагою звертається до інших на ім'я; в колі створюється доброзичливий настрій. Учні усвідомлюють свою важливість і допомагають іншим відчувати себе членами групи, яких цінують.

Практика щирого привітання інших є головною метою етапу Вітання, що є важливим елементом демократичного освітнього середовища, орієнтованого на дитину. Учитель розпочинає вітання, звертаючись до когось персонально, наприклад: "Доброго ранку, Оленко. Я рада, що ти тут". Процес привітання кожного учасника окремо, зазвичай, відбувається по колу, зліва направо. Кожна дитина після того, як її привітали, вітає іншу. Коло включення поширюється на всю групу, а потім і на більш широку спільноту.
Повна кишеня вітань
- рукостискання;

- арабське вітання - Ассалам Алейкум;

- "Хай-файв" (вітання, коли одна людина плескає піднятою долонею в долоню іншої людини).

Діти передають один одному якесь конкретне привітання і відповідь, наприклад: "Доброго ранку, Андрійко" - "Доброго ранку, Марійко" доти, поки звернення не обійде коло дітей.

Вітання можна легко змінювати шляхом:

- зміни або додавання нових слів, наприклад: "Привіт, Андрійко, я рада, що ти прийшов";

- використання іншої мови, можливо тієї, яку дитина використовує вдома (наприклад, ромської, російської, англійської тощо);

- додавання жестів - таких як рукостискання, махання рукою, або інструкцій, наприклад: "Вставайте, коли почуєте своє ім'я";

- зміни послідовності привітання інших, наприклад, оминати кожну другу дитину, яка сидить у колі.

Вітання-знайомства, які дають можливість дітям краще познайомитись один з одним, також можна провести під час ранкової зустрічі.

1. Заготуйте картки з іменами кожної дитини. Кожна дитина витягує картку і вітає того, чиє ім'я на ній написане. Якщо в класі присутні відвідувачі (гості), зробіть картки з їхніми іменами, щоб була можливість привітати і їх.

2. Окремі члени групи можуть відрекомендовуватися в особливий або жартівливий спосіб. Наприклад, попросіть учнів додавати до привітання прикметники для опису себе ("Доброго ранку, я розумний Миколка"). Для учнів початкової школи буде своєрідною фонетичною вправою, коли необхідно вживати прикметники, що починаються з того ж звуку, що і їхнє ім'я ("Доброго ранку, я смілива Софійка").

3. Запропонуйте кожній дитині відрекомендувати особу, яка сидить поруч з нею, якимось особливим чином. Наприклад: "Аліса, я рада, що ти прийшла. У тебе такі чудові малюнки".

4. Вітання-знайомства можуть бути як запропонованими, так і особистими: "Це моя однокласниця Дарина. Їй десять років. Дарина любить гратися з м'ячем і відвідувати спортивну секцію".

Використання різноманітних стилів чи форматів вітання спонукає педагогів міркувати щодо унікальних особливостей учнів їхнього класу. Діти створюють чудові нові привітання для ранкової зустрічі. Така практика заохочує їх і додає впевненості в собі.
ГРУПОВІ ЗАНЯТТЯ
Мета групових занять полягає в об'єднанні групи. Кожний член групи приєднується до спільних розваг - співає, грається в ігри, бере участь у виконанні різних вправ. Серед цих вправ мають бути ігри, які не передбачають суперництва, а також завдання кооперативного характеру, де цінуються та враховуються індивідуальний рівень навичок та інтереси дітей. Ці заняття потребують від учнів використання навичок критичного мислення і сприяють самовираженню. Групові заняття можуть бути структуровані та містити завдання, пов'язані з навчальною програмою. Інтелектуальні ігри й завдання, спрямовані на розвиток етичних і моральних почуттів. Їх можна використовувати в якості вступу до роботи в класі та для обговорень.
ГРУПОВІ ЗАНЯТТЯ
"Музичні стільці". Коли грає музика, учні ходять навколо стільців, розставлених колом. Коли музика припиняється, кожна дитина має сісти на стілець. Якщо стільців недостатньо, діти вирішують, яким чином знайти кожному місце. Після кожного такого етапу один стілець забирають, аж поки не залишиться лише кілька стільців, на які мають сісти всі учні.

"Доторкнись до синього". Учні можуть розпочати гру в колі, але потім їм потрібно мати можливість вільно пересуватися. Ведучий розпочинає гру словами: "Доторкнись до синього!" (можна використовувати набір кольорових карток). Учні мають торкнутися синього кольору на своєму одязі або на одязі інших. Вони можуть торкатися пальцем, коліном, ліктем, головою тощо. Потім ведучий називає інший колір, наприклад: "Доторкнись до червоного!". Діти, продовжуючи триматися за предмет синього кольору, мають водночас зуміти торкнутися червоного кольору. Протягом гри спонукайте дітей допомагати один одному торкатися відповідних кольорів. У цій грі немає тих, які програли або вибули з гри! Ця гра - зусилля усієї групи. Якщо хтось не в змозі втримати рівновагу або падає, гра починається спочатку.

"Характеристики людей". Оберіть кількох учнів і поставте їх поруч один з одним. Вони повинні мати щонайменше одну спільну ознаку (наприклад, темне волосся). Решта дітей, які стоять у колі, мають визначити цю характеристику. Якщо хтось здогадується, то пропонує іншій дитині з кола, хто має таку ж характеристику, приєднатися до групи.

"Оцінювальна банка". Покладіть у банку певну кількість будь-яких предметів. Запропонуйте учням припустити кількість предметів у банці. Можливо змінити цю вправу, записуючи відповіді на великому аркуші паперу. Запишіть припущення кожної дитини. Збережіть ці записи та розмістіть їх у класі або з'єднайте разом і зробіть Книгу приблизних оцінок нашого класу.

Групові заняття під час ранкової зустрічі дуже добре проводити після спокійного обмірковування періоду обміну інформацією, коли діти готові до участі в активніших видах діяльності. Групові заняття менш структуровані, аніж такі компоненти ранкової зустрічі як вітання та обмін інформацією, і спрямовані на задоволення притаманного дітям бажання рухатися.

Групові заняття зазвичай є другим компонентом ранкової зустрічі, з яким треба знайомити учнів. Водночас, вони можуть, наприклад, разом співати пісеньку, беручи таким чином участь у групових заняттях, ще до офіційного представлення. Після того як діти опанують такий компонент ранкової зустрічі як вітання, педагоги можуть ознайомити їх із груповими заняттями, обговоривши, насамперед, значення слова "спільнота".
ЩОДЕННІ НОВИНИ
Головна мета щоденних новин полягає в наданні інформації. Щоденні новини містять коротке повідомлення, складене педагогом (або під його керівництвом), яке вивішується таким чином, аби всі могли його прочитати; короткі усні оголошення; а також, залежно від віку дітей, різноманітні завдання (наприклад, календар погоди, розклад виконання робіт тощо).

Щоденні новини сприяють розвитку демократичної практики через надання інформації, важливої для всіх, у письмовій або усній формі.

Письмове повідомлення на дошці зазвичай складається з конкретних і сталих компонентів. Наприклад, щоденні новини можуть містити:

- особливе вітання;

- календарну інформацію;

- повідомлення або інформацію про поточну тему навчальної програми чи тему обговорення;

- пояснення щодо плану роботи на день;

- інформацію про конкретні види роботи або обов'язки;

- особливе прохання або завдання, що потребує виконання;

- спеціальні оголошення.

Щоб максимально використати всі можливості, щоденні новини мають:

- бути візуально і фізично доступними для всіх;

- сприяти розвитку навичок читання і надавати змогу постійно здійснювати необхідні адаптації;

- бути чіткими, простими й стислими;

- бути розбірливо і охайно написаними;

- враховувати мовні знання, що відповідають вікові дітей;

- враховувати вміння читати, що відповідають вікові дітей;

- враховувати вміння писати, що відповідають вікові дітей;

- бути в сталому форматі.

Необхідні матеріали: фліп-чарт, дошка, великі аркуші паперу, якщо використовується фліп-чарт, а також яскраві кольорові маркери або крейда. Візуальний дисплей має бути доступним для того, щоб діти мали змогу писати. Папір кращий для використання, оскільки окремі аркуші щоденних новин можна збирати, зробити з них книгу класу, або наприкінці дня передати батькам когось із дітей. Якщо щоденні новини збирають і скріплюють, у такий спосіб педагог демонструє учням їхню важливість. Вони стають історією класу і свідчать про його розвиток. Коли учні дорослішають і переходять до середньої школи, потреба в записах і збереженні щоденних новин зменшується.

Щоденні новини допомагають зробити легкий перехід до вибору заняття або до наступного навчального етапу дня. Якщо ранкова зустріч стає задовгою, такі оголошення як календар, додаткові ігри, робота з розкладом тощо можна перенести на інший час.
ОБМІН ІНФОРМАЦІЄЮ
Практика обміну інформацією - це найважливіший компонент ранкової зустрічі. Під час обміну інформацією учні висловлюють свої ідеї, стурбованість, досвід, почуття, а також обмінюються важливими для них речами. Інші діти ставлять запитання або коментують. Особа, яка висловлює свої думками, відповідає на запитання. Таким чином діти дізнаються про інших і надають можливість іншим краще пізнати себе.

Обмін інформацією виховує в учнів навички вільно висловлюватися перед іншими дітьми та батьками. Діти потребують практики, аби почуватися спокійно й компетентно, висловлюючи свої ідеї у класі. Певні моделі, пов'язані з обміном інформацією, дають дітям можливість відчувати до себе відповідну увагу. Діти впевненіше висловлюються, коли знають, що їх поважатимуть і слухатимуть, що вони зможуть чітко висловлювати свої думки.
ПЛАНУВАННЯ РАНКОВОЇ ЗУСТРІЧІ
Оточення (у приміщенні чи то поза його стінами) має бути гостинним, затишним і достатньо просторим для того, щоб у ньому могли зібратися всі учні класу. Запровадження ранкової зустрічі не потребує багато матеріалів. Для проведення ранкової зустрічі потрібні визначений час, місце, килим або інше покриття на підлозі, а також стенд або класна дошка.

Планування ранкової зустрічі проводиться так само, як і планування уроків. Планування всіх компонентів зустрічі має враховувати:

- інтереси й ідеї окремих дітей;

- інтереси й ідеї групи;

- навчальні теми;

- ідеї, що виникли;

- проблеми або занепокоєння, що витікають з відгуків або групових обговорень.

Рекомендовану послідовність компонентів - вітання, обмін інформацією, групове заняття, щоденні новини - можна змінити відповідно до потреб кожного класу. Деякі педагоги закінчують ранкову зустріч груповим заняттям, оскільки воно створює відчуття спільноти, готує клас до роботи впродовж дня. Інші завершують ранкову зустріч щоденними новинами, оскільки це створює перехід до навчального матеріалу. Дехто проводить обмін інформацією окремо від ранкової зустрічі задля її скорочення або для підвищення уваги до цього компоненту. Педагоги можуть експериментувати й знаходити те, що ідеально підходить для їхнього класу. Задовольняючи потреби й інтереси класу, ранкова зустріч стає їхнім набуттям і відтак - набуває більшого сенсу для дітей.
СТВОРЕННЯ ПРАВИЛ КЛАСУ
У класі, орієнтованому на дитину, учні самостійно керують власною поведінкою і приймають рішення під керівництвом вчителя. Педагоги сприяють розвитку самоконтролю, дозволяючи дітям встановлювати основні принципи поведінки в класі через запровадження правил класу.

Правила класу - це позитивні висловлювання, що окреслюють принципи поведінки учнів у класі. Вони сприяють вирішенню етичних проблем, що можуть виникати в навчальному закладі. Діти, дотримуючись принципів, які вони розробляють для класу, демонструють відповідальність і незалежність.

Коли на дітей покладається відповідальність за власний вибір і прийняття рішень, які впливають на клас, вони розуміють необхідність правил. Ці правила не є довільними або відірваними від дійсності. Вони спрямовують індивідуальні вчинки на досягнення користі для всієї спільноти. Подібно до законів, правила мають на меті гарантувати безпеку людей, захищати особисті права і свободи, а також керувати поведінкою. У них йдеться не про те, чого не потрібно робити, а про те, що необхідно робити.

Коли учні беруть участь у створенні правил, у них виникає почуття причетності до спільної справи. Вірогідніше, що діти виконуватимуть правила, які вони створили самі, аніж підкорюватимуться правилам, нав'язаними іншими. Після розроблення правил їх друкують на плакаті та розміщують на видному місці в класі, де учні можуть їх часто бачити. Важливо також час від часу переглядати правила - деякі з них можуть втратити свою актуальність, натомість може з'явитися потреба у створенні нових. Це дає можливість дітям зрозуміти, що правила, якими б хорошими вони не були, не є вічними й потребують перегляду і переоцінки.

Для того щоб розпочати процес створення правил класу, педагоги наводять приклади коротких, стислих позитивних висловлювань, наприклад:

- "Ходити в класі спокійно";

- "Класти матеріали на місце";

- "Вирішувати проблеми за допомогою слів";

- "Слухати, коли хтось говорить".

Педагоги також мають ініціювати висловлення дітьми своїх ідей. У міру надходження ідей стосовно правил, їх записують на великому аркуші паперу. Запис дає дітям змогу обговорювати свої ідеї, оцінювати всі пропозиції й об'єднувати взаємопов'язані. Правила, сформульовані в негативному стилі - "Не бігати", "Не перебивати інших" краще переформулювати в позитивні. Доопрацьований список треба прочитати вголос. Рішення щодо затвердження правил приймається всією групою.

Правила класу також можна створювати, коли виникають проблеми. Наприклад, якщо діти перебивають один одного під час групового заняття з розвитку мовлення, як наприклад "Крісло автора", педагоги можуть організувати спеціальні збори або запланувати роботу з прийняття правил під час ранкової зустрічі. Здійснюючи відповідні заходи, педагог надає дітям можливість звернути увагу на конкретний прояв поведінки й створити правила, якими будуть керуватися діти.
"Нова українська школа" Титуальне фото: автор - Robert Collins, Unsplash Інші фото - Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Ранкова зустріч: що це і навіщо

# data[].attributes.attachment_link.description
У липні в Ірпені відбувався тренінг для педагогів з питань впровадження проекту Державного стандарту початкової загальної освіти. Всеукрїнський фонд "Крок за кроком", організатор цього навчання, передав Новій Українській Школі навчальні матеріали. Перший з них стосується організації ранкової зустрічі. ЩО ТАКЕ РАНКОВА ЗУСТРІЧ Ранкова зустріч - це зустріч на початку дня учнів класу з педагогом.

# data[].attributes.headline
Як учителю отримати зворотний зв’язок від учнів? Кілька перевірених методик

# data[].attributes.subject
Як учителю отримати зворотний зв’язок від учнів? Кілька перевірених методик

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як учитель може дізнатися, чи учні добре засвоїли навчальний матеріал, чи їм подобаються методи роботи в класах? Запитання "в лоба" працюють не завжди і часом можуть викликати зворотну реакцію - учні закриваються. Щоб цього не сталося, у нагоді вчителю можуть стати методики зворотного зв'язку. Про різноманіття таких методик розповіла вчителька фізики, інформатики, математики Білоцерківської спеціалізованої школи №12 з поглибленим вивчення інформаційних технологій Оксана Журибеда під час регіональної (не)конференції miniEdCamp Чернігів.
Що таке рефлексія, і як краще її проводити

Чи потрібна рефлексія на уроці? - Потрібна. Питання в тому, яким чином ми звертаємось до неї. Ми, здебільшого, звикли виділяти її як окрему частину уроку. Але це не є частиною уроку - це метод моніторингу, інструмент для аналізу. Ваше завдання - отримати якомога більше інформації - при чому ця інформація може бути як від учня, так і від вас.

Помилково ставити рефлексію на кінець уроку - її можна проводити впродовж. Коли ми рефлексуємо нашу діяльність з дітьми, краще щоб вони не були до цього готові і говорили те, що їм прийде в голову. Сьогодні провела рефлексію зразу після мотивування, далі - після роботи в групах, третій варіант - після проведення практичної роботи, а четвертий - на загал про вивчення теми. Коли діти не готові, вони відтворюють інформацію за всіма чинниками, які мене цікавлять, - емоційним, знаннєвим, практичним.

Перші рефлексії тривали на моїх уроках приблизно 15 хвилин, зараз ми вкладаємося в 3-4 (але це залежить від методики). Часом ми проводимо рефлексію за допомогою інтернету, коли учні вже вдома.

Здебільшого моделі, які ми з вами спостерігаємо в школі, можна описати метафорою: ми в ролі змії, яка обвиває кролика (дитину) своїм хвостом, і запитує: "Про що ти дізнався на уроці?". І дитина боїться щось сказати.

Ще варіант: "Давайте оцінимо вашу роботу" - не спитавши дітей, чи вони готові до цього, учитель зразу проводить оцінювання без елементарного зворотного зв'язку. Але є ідеальний варіант: "Який висновок ми можемо зробити з цього уроку", і учень каже, як може це використати.

Пропоную таке визначення педагогічної рефлексії:

"Навичка, яка дозволяє не тільки контролювати спрямованість уваги, а й усвідомлювати власні думки, відчуття і загальний стан. Завдяки рефлексії людина має можливість спостерігати за собою збоку і бачити себе очима людей, які її оточують. Рефлексія - це будь-які наміри особистості, спрямовані на самоаналіз. Вони можуть проявлятися в оцінці своїх вчинків, думок і подій. Від того, наскільки людина освічена і вміє себе контролювати, залежатиме глибина рефлексії".

Взагалі рефлексія - це навчання. І є кілька фаз навчання на основі рефлексійного досвіду:

1. Звернення до досвіду як фіксація того, що вдібувалося, без аналізу або інтерпретації.

2. Звернення до почуттів, переживань, які супроводжують досвід, і їх образна констатація.

3. Повторне звернення до досвіду, його переосмислення для формування теоретичних принципів, які виступають як гіпотези.

4. Подання конкретного досвіду "виріс" у результаті рефлексії пережитого набуття нового досвіду.
Форми рефлексії:

ретроспективна (виявлення і відтворення схем, засобів, процесів, що мали місце в минулому) - тобто осмислення;

проспективна (виявлення і коректування схем і засобів можливої майбутньої діяльності) - тобто проектування;

інтроспективна (контроль, коригування або ускладнення розумових процесів у ході реалізації діяльності) - тобто регулювання діяльності "тут і зараз".

Я впевнена, що всі ці чинники є в педагогічній діяльності кожного вчителя - вони просто на них не звертають увагу.

Є 9 сфер застосування рефлексії (фіксування стану розвитку). Вони присутні в кожному колективі.

1. Емоційно-чуттєва (позитивні або негативні емоції: радість, смуток, почуття розчарування, успіх тощо).

2. Потребно-пасивна або активний стан з прагненням, бажанням до діяльності, саморозвитку тощо.

3. Мотиваційна (наскільки діяльність виявилася особистісно значущою, зовнішні й внутрішні мотиви).

4. Сфера інтересів (які інтереси з'явилися, на що вони спрямовані, рівень інтересу).

5. Сфера ціннісних орієнтацій (що стало особистісною цінністю, як збагатився спектр цінностей, у чому виявилася цінність).

6. Діяльнісна сфера (яку діяльність ця взаємодія провокує, яку коригує, від якої змушує відмовитися, наскільки збагачує досвід діяльності).

7. Гностична сфера (що сталося зі знаннями (чи відбулося їх нарощування, поглиблення, систематизація), що нового дізналася людина).

8. Сфера свідомості (чи відбулося усвідомлення своєї діяльності, чи усвідомлює себе суб'єктом діяльності / взаємодії, як змінилася "Я-концепція" (система уявлень про себе), самооцінка своєї діяльності).

9. Сфера вмінь (яких вмінь набула/не набула людина, як змінився рівень умінь).

Далі - можливі причини змін:

успішність діяльності/взаємодії;

зміна видів діяльності;

цікавий зміст;

сприятлива атмосфера спілкування;

можливість творчості;

полілог;

діалог;

особистісна цінність;

значимість обговорюваних проблем або здійснюваної діяльності;

інноваційні педагогічні технології.

Я зазвичай ці причини не озвучую під час аналізу з дітьми, а прошу, щоб вони назвали їх самі. Вони самі мають з'ясувати, чому щось відбулося.

Методики рефлексії

Рефлексивна мішень

Її можна використовувати не тільки для учнів, а й для ваших колег, слухачів, наприклад, майстер-класу. На уроках її добре використовувати протягом усього вивчення теми.

Мішень потрібно розділити на кілька частин (я поділила на 4 сектори), в залежності від чинників, які вас цікавлять. Чим ближче до цілі - тим більший бал. Кожен учень може зробити чотири постріли - у кожен сектор по одному. Якщо йому не сподобалося, то він обирає 0, якщо середньо - то 5, якщо йому все сподобалося - то буде ближче до середини.

Хочу застерегти вас від того, щоб думати, що низький бал поставив учень, який нічого не робив на уроці. Саме він, аби відчепилися, поставить вам 10. А нижча оцінка може бути осмисленою поведінкою відмінника, який аналізує свою роботу та роботу вчителя, можливо, аналізує свій психологічний стан.

Ми ще спробували використовувати різнобарвні стікери. Можна давати їх учням, аби вони наклеювали їх на мішень. І в кінці теми ви можете проаналізувати по кожному учню, як він сприймав інформацію, ріс чи навпаки, щоб індивідувально коригувати його поведінку, ставлення до навчання тощо.

Рефлексивне коло

Це складна технологія, і її доцільно використовувати в кінці уроку. Діти стають в коло, а вчитель задає алгоритм рефлексії - питання, які він хоче дослідити:

розкажіть про свій емоційний стан під час уроку і в його кінці;

що нового ви дізналися, чого навчилися?

які причини цього?

як ви оцінюєте свою участь на уроці?

Кожен говорить по черзі. Я - інформатик, і в мене група учнів - не більше 14-ти людей, тому ця модель в нас працює. З більшою кількістю учнів це зробити нереально.

ПОПС-формула

Вона розшифровується так: П - позиція, О - обгрунтування, П - приклад, С - судження. Кожна з цих позицій - це відповідне речення: "Я вважаю, що...", "Тому що...", "Я можу довести це на прикладі...", "Виходячи з цього, я роблю висновок про те, що...".

На перших заняттях з рефлексією за ПОПС-формулою учням було складно висловитися. Але вже за місяць вони навчились говорити. Тому цей спосіб рефлексії ще й допомагає працювати над культурою мовлення.

Синквейн (сенкан)

Цю методику добре використовувати для малих дітей - 5-6 класи. Сінквейн або сенкан - це складання вірша з 5-ти рядків.

Перший рядок представляє собою іменник, як правило ключове слово теми уроку або тему, яку поставив учитель.

Другий рядок - два прикметники, що представляють найбільш характерні ознаки цього іменника.

Третій рядок - три дієслова, що описують найбільш важливі процеси, що відбуваються з цим іменником.

Четвертий рядок - ключова фраза, найбільш важлива ідея.

П'ятий рядок - знову іменник, але вже резюме або синонім до іменника з першого рядка, метафора.

За допомогою складання вірша дитина ставить собі акценти, що вона запам'ятала.

Аркуш контролю

Наші контрольні роботи не завжди доцільно використовувати, і вони нам не дають рефлексію. Я даю мало контрольних - по-перше, не люблю їх перевіряти, по-друге, мені самій нецікаво. Тому здебільшого проводжу анкетування. Наприклад, запитання "так чи ні".

І в нас є помічники - у всіх дітей є гаджети. Можна провести аркуш контролю за допомогою Google-форм, Kahoot, Plickers або інших сервісів.

Бортовий журнал

Це узагальнена назва різних прийомів письма, згідно з якими учні під час вивчення теми записують свої думки. Зазвичай це домашні завдання.

Есе

Есе - це неформатний твір, учні можуть писати що завгодно. Є схема, за якою можна структурувати написання:

постановка питання або проблеми (тобто визначити предмет викладу);

назва причин, що спонукали звернутися до цієї проблеми (недоліки, проблеми, досвід);

теза аргумент, ілюстрація проблеми (основні положення, підкріплені фактами, аргументами, досвідом);

Я-позиції (власне місце в освітньому просторі);

висновки (вирішення проблеми, пропозиції, рекомендації, побудова принципів, положення, шляхи вирішення і практична значущість).

Зазвичай ми обмежуємося есе в 100 слів - і вам достатньо, і учням.

Ромашка запитань або Ромашка Блума

1. Прості

2. Уточнювальні ("отже, ти говориш, що...?", "якщо я правильно зрозумів, то...?", "я можу помилятися, але, здається, ви сказали про...?")

3. Інтерпретаційні або пояснювальні ("чому листя на деревах восени жовтіє?")

4. Творчі ("що б змінилося у світі, якби в людей не було інтернету?", "як ви думаєте, як будуть розвиватися комп'ютерні технології?")

5. Оцінювальні ("чому щось добре, а щось погано?", "чим один урок відрізняється від іншого?")

6. Практичні ("де ви в звичайному житті могли спостерігати презентації?", "як би ви вчинили на місці розробника програми?")

Незакінчене речення

У кінці уроку я починаю речення, а учні мусять закінчити. Усі 30 не зможуть - тому вибірково.

"Інформатика для мене - це...";

"Я б запитав у розробника програми про..."

"Я б хотів/не хотів бути на місці..."

Підведення підсумків

дізнався...

зрозумів...

навчився...

найбільший мій успіх - це...

найбільші труднощі я відчув...

я не вмів, а тепер умію...

я змінив своє ставлення до...

на наступному уроці я хочу...

Кольорова феєрія

Я прошу учнів оцінити нашу роботу. Вони вішають смайлики чи стікери в колонки "добре" або "незадовільно".

Острова

Ця методика підходить для довготривалих проектів. Ми ділимо світ (ватман) на острови:

Учні в процесі виконання проекту ставлять хрестики, в залежності від стану проекту, а потім кожен малює свою траєкторію (від острова до острова в хронологічному порядку - ред.). Учні просто приходять у кабінет і чіпляють позначку біля потрібного острова.
Вікторія Топол, спеціально для "Нової української школи" Титульне фото: автор - ArturVerkhovetskiy, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Як учителю отримати зворотний зв'язок від учнів? Кілька перевірених методик

# data[].attributes.attachment_link.description
Як учитель може дізнатися, чи учні добре засвоїли навчальний матеріал, чи їм подобаються методи роботи в класах? Запитання "в лоба" працюють не завжди і часом можуть викликати зворотну реакцію - учні закриваються. Щоб цього не сталося, у нагоді вчителю можуть стати методики зворотного зв'язку.

# data[].attributes.headline
Нова українська школа.Веб ресурс

# data[].attributes.subject
Нова українська школа.Веб ресурс

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.headline
Як облаштувати “класну” кімнату для учня

# data[].attributes.subject
Як облаштувати “класну” кімнату для учня

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У липні в Ірпені відбувався тренінг для педагогів з питань впровадження проекту Державного стандарту початкової загальної освіти. Всеукрїнський фонд "Крок за кроком", організатор цього тренінгу, передав Новій Українській Школі навчальні матеріали. Ми вже опублікували тексти про діяльнісний та тематичний підходи до інтегрованого навчання, а також про те, що таке ранкова зустріч. Тепер ділимося з вами порадами, як облаштувати комфортне середовище для учня - щоб класна кімната стала дійсно класною. ЯКОЮ МАЄ БУТИ КЛАСНА КІМНАТА
1. У класі має бути достатня кількість стільців та столів, щоб усім дітям було зручно сидіти.

2. Класна кімната має бути облаштована таким чином, щоб учитель міг одночасно бачити всіх учнів, які працюють у групах або всім класом.

3. Матеріали та дитячі роботи мають розміщуватися на рівні, зручному для дітей.

4. У класі має бути місце, де діти могли б зберігати особисті речі.

5. На стінах кімнати мають бути розміщені наочні матеріали, присвячені темам, які вивчаються.

6. Матеріали мають бути логічно згруповані й розміщені у відповідних місцях кімнати, а також підписані.

7. Меблі та обладнання в класі мають бути розташовані таким чином, щоб дітям були зручно і безпечно пересуватись.

8. Не повинно бути довгих прямих доріжок через увесь клас, де діти могли б бігати.

9. Облаштування кімнати має дозволяти працювати з усім класом одночасно, у невеликих групах та індивідуально.

10. бути місце для ранкової зустрічі.

11. У класі має бути зручний м'який куточок для читання та спокійного обговорення. Там можна поставити канапу, м'які стільці, покласти подушки.
ОРГАНІЗАЦІЯ НАВЧАЛЬНИХ МАТЕРІАЛІВ 1. Забезпечте спочатку невеликий вибір навчальних матеріалів.
 На початку навчального року слід пропонувати менший вибір навчальних матеріалів, щоб діти не були занадто розгублені чи надто збуджені.

 Діти краще навчаються користуватися новими навчальними матеріалами, коли матеріалів небагато.

 Коли предметів небагато, дітям легше зробити потрібний вибір, використати їх, а потім покласти їх на місце.
2. Вибір предметів та матеріалів.
 Навчальні матеріали повинні задовольняти потреби дітей різного рівня розвитку.

 Маленькі діти потребують простіших матеріалів, старшим же потрібні складніші та різноманітніші навчальні матеріали.

 Щоб задовольнити індивідуальні потреби дітей, матеріали повинні бути різноманітними.
3. Представлення нових навчальних матеріалів.
 Продемонструйте кожний предмет класу і скажіть його назву.

 Запропонуйте дітям висунути пропозиції щодо можливих шляхів використання предмету або матеріалу.

 Спільно з усім класом розробіть правила поводження з навчальними матеріалами.

 Надавайте дітям достатньо часу для різнобічного вивчення нових речей або матеріалів.

 Завжди надавайте учням час і можливість розповісти класу про те, як вони використовували нові речі та матеріали.

 Під час початкового знайомства з новими предметами та матеріалами обов'язково приділяйте увагу правильному поводженню з ними, упорядкуванню тощо.
"Нова українська школа" Фото: автор - CroMary, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Як облаштувати "класну" кімнату для учня

# data[].attributes.attachment_link.description
У липні в Ірпені відбувався тренінг для педагогів з питань впровадження проекту Державного стандарту початкової загальної освіти. Всеукрїнський фонд "Крок за кроком", організатор цього тренінгу, передав Новій Українській Школі навчальні матеріали. Ми вже опублікували тексти про діяльнісний та тематичний підходи до інтегрованого навчання, а також про те, що таке ранкова зустріч.

# data[].attributes.headline
Порадник для вчителя

# data[].attributes.subject
Порадник для вчителя

# data[].attributes.headline
Зрозуміти новий Стандарт. Інструкція для вчителів

# data[].attributes.subject
Зрозуміти новий Стандарт. Інструкція для вчителів