# data[].attributes.body
● Fortaler for sygeplejeprocessen. ● Relationen menneske til menneske er grundlaget i sygeplejen.
● Hendes grundholdning er,  at sygepleje er omsorg, og at omsorgen bygger på det nære forhold mellem patient og sygeplejerske.
● Fokus på humanistisk tilgang til sygeplejen.

# data[].attributes.body
Fokuserer på de mellemmenneskelige aspekter i sygeplejen. For at have en forståelse af hvad sygepleje er, må man have en forståelse af hvad der foregår mellem patient og sygeplejerske, hvordan samspillet  opleves og hvilke konsekvenser det kan have for selve patienten og deres tilstand. Joyce Travelbee bruger ikke ordet patient
fordi hun ikke mener at der findes patienter, men kun ”individuelle mennesker med behov for pleje, tjenesteydelser og hjælp fra andre mennesker, som antages at kunne give den nødvendige hjælp”.

Hendes teori bygger på et eksistentialistisk menneskesyn, det vil sige at vi som mennesker hele tiden stilles overfor valg og konflikter, og er derfor også ansvarlige for de valg vi træffer i livet. I hendes øjne er alle mennesker rationelle, men der kan forekomme særlige situationer hvor vi handler irrationelt, og dermed har vi alle muligheden for at ændre os og udvikle os som mennesker.

# data[].attributes.body
● Udviklet teorien om egenomsorg, som tager afsæt i menneskets ønsker om at tage vare på sig selv og sin familie. Tage vare på de funktioner, der er nødvendigt for at vi kan leve i hverdagen. Menneskets evne til at imødekomme sine egne behov. Når mennesket ikke længere kan det, har de behov for sygepleje.

Hendes sygepleje teori består af tre teorier:
1) Teorien om egenomsorg
2) Teorien om egenomsorgssvigt
3) Teorien om sygeplejesystemerne

# data[].attributes.headline
Forbindingsskift - Motivation af kollega til lokale retningslinjer efterleves

# data[].attributes.subject
Forbindingsskift - Motivation af kollega til lokale retningslinjer efterleves

# data[].attributes.body
● Tale med kollegaer om hvor vigtig det er at der holdes en god hygiejne,  da det kan have betydning for helingsprocessen og kan forværres pga manglende hygiejne.

# data[].attributes.body
Formål - Arbejdsredskab for styrkelse af patientsikkerheden.

Det er komplekst at indføre ny teknologi, nye behandlingsmetoder. Derfor udarbejdes entydige og stærke instrukser for patientrelaterede kompetence- og ansvarsforhold samt for relevante kliniske procedurer.

Dette sikrer den bedste patientsikkerhed.

Instruksers retsvirkning -Sundhedspersoner har altid et selvstændigt ansvar for at udvise omhu og samvittighedsfuldhed.

Ansvarsforhold - Det er afdelingsledelsens ansvar, at der findes de nødvendige instrukser som afspejler autorisationslovenes bestemmelser.

Krav til instrukser - Instrukser skal forefindes i skriftlig form.

Instrukserne kan opdeles i to hovedgrupper:

Instrukser som altid skal forefindes
● Fx instrukser for identifikation af patienter og sikring mod forveksling eller forbytning af oplysninger.

Instrukser, som skal forefindes - betinget af de konkrete lokale forhold.
● Fx procedurer hvor undladelse eller forkert udførelse kan medføre alvorlig risiko for patient eller personale.

# data[].attributes.body
- Gøre det til et krav at lokale instruks skal forefindes i både papir form samt elektronisk på afdelingen for at øge patientsikkerheden.

- At personale får tid til at læse de lokale instruks og bliver informeret om når fx en instruks ændres.

- Ansatte skal tilbydes undervisning i de lokale instruks, så de altid er forberedt på hvordan man skal agere i forskellige situationer.

# data[].attributes.body
Når der skal udarbejdes en klinisk retningslinje på Center for Kliniske Retningslinjer, har en af Danmarks ca. 200 sygeplejersker med en ph.d.-grad som regel været med til at udvikle retningslinjerne samt bedømme den. Retningslinjerne bliver revideret hvert femte år.

Fagfolk står selv for at udarbejde kliniske retningslinjer i samarbejde med en vejleder, som Center for Kliniske Retningslinjer udpeger. Centret står derfor også for at uddanne vejledere og bedømmere.

# data[].attributes.body
Evidens er et vidt begreb og bliver brugt i forskellige sammenhænge.

● Evidens er ikke kun forskningsbaseret viden, ved at gå systematisk til værk kan man finde den bedste viden. Fx ved en omhyggelig og kritisk gennemgang af den kendte viden vil det oftest vise, at der er forskel på evidens.  I disse tilfælde vil den bedste viden ofte være fx ekspertudtalelser, egne eller kollegers erfaringer, eller ens forventninger og fornemmelser for, hvad der er det rigtige at vælge i den enkelte situation.

● Når ordet evidensbaseret bruges i praksis, menes der at pleje og behandling oftest bygger på forskningsbaseret viden. Fx når der i plejesituationer bruges referenceprogrammer og kliniske retningslinjer, der beskriver den gode pleje og som har samlet alt den nyeste viden inden for selve området.

# data[].attributes.body
NKR har udarbejdet nationale kliniske retningslinjer for forbyggelse af fald på 87 sider. Jeg har valgt at tage udgangspunkt i nogle af dem.

Hvad er formålet med denne retningslinje? At sikre en evidensbaseret indsats af ensartet høj kvalitet på tværs af landet for borgere som er i risiko for at opleve fald samt fysiske og psykiske konsekvenser heraf.

Målgruppe – rettet mod ældre over 65 år, som er i risiko for fald.

Hvad øger risiko for fald?
Tidligere fald, nedsat balanceevne og mobilitet, uhensigtsmæssig brug af lægemidler, nedsat kognition, adfærd som overstiger balancemæssige kapacitet.

Hvem henvender den sig til?
Denne NKR henvender sig til sundhedsprofessionelle: Fys, ergo, SSA, sygeplejersker, læger.
Henvender sig specielt til sundhedsprofessionelle der arbejder i det kommunale regi, der arbejder med tidlig opsporing af sygdom og forebyggelse af fald for ældre.

’’Et fald er defineret ved en uventet begivenhed, hvor de involverede kommer til hvile på jorden, gulvet eller lavere niveau’’.

I 2016 var der blandt ældre over 65 år i Danmark 45.500 sygehus indlæggelser med relation til fald.

Hvad gør man for den enkelte borger?
Multifaktoriel udredning og intervention kan nedsætte antallet af fald, hvorfor dette altid bør være udgangspunktet for tilgangen til personer, som er i risiko for fald.
For at kunne tilbyde den rette intervention til en person, som har oplevet fald eller er i risiko for fald, Bør der foreligge en grundig tværfaglig udredning. Der bør altid udredes for om fald skyldes bevidsthedstab, og dermed kan være betinget af behandlingskrævende kredsløb eller dysfunktion i autonome nervesystem, eller om fald skyldes nedsat funktion i sensoriske og motoriske systemer, som kan forbedres gennem træning eller kirurgisk intervention. Det bør ligeledes afdækkes, hvordan personens ageren i dagligdagen har indflydelse på risikoen for fald. Desuden er medicingennemgang et centralt element i udredningen.

Bør hjemmeboende ældre, som er i risiko for fald, tilbydes balancetræning frem for ingen træning?
Fysisk træning har vist at kunne reducere antallet af fald hos ældre hjemmeboende, både når træningen er givet som hjemmetræning men også i grupper. Det er endnu ikke kendt, hvilken type træning som er mest effektiv. Træning af balanceevnen er en væsentlig del af den fysiske træning, som har til formål at nedsætte risikoen for fald. Derfor anbefales det at balancetræning prioriteres frem for styrketræning. Der er dog kun fundet begrænset evidens for, at balancetræning kan nedsætte risikoen for fald.

Hvad kan jeg som SSA gøre for Karen?
- Tilbyde hende balance træning
- Søge om klippekort gennem kommunen, så jeg som SSA en gang ugentlig kan tilbyde hende balance træning i form af gåture, sætte og rejse sig øvelser mm.
Evt have egen læge/ fys med indover, derved kan jeg som SSA medvirke til det gode patientforløb for borgeren.

# data[].attributes.headline
Flotte trin 1 og 2 Line - rigtig godt beskrivelse af teorien, og rigtig fine problemstillinger du har opstillet - glæder mig til at læse din analyse af dem på et senere tidspunkt. 

# data[].attributes.subject
Flotte trin 1 og 2 Line - rigtig godt beskrivelse af teorien, og rigtig fine problemstillinger du har opstillet - glæder mig til at læse din analyse af dem på et senere tidspunkt. 

# data[].attributes.body
Kh Naia

# data[].attributes.body
● Aktivt misbrug

● Udad reagerende

● Undervægtig – BMI 17,5

● Fald tildens

● Samarbejds vanskeligheder mellem personale og Karen.

# data[].attributes.body
● Har beskæftiget sig med omsorg med fokus på tillid, relationer og etik.
● Hun mener at sygeplejens grundlag er: omsorg, respekten for mennesket samt at deres selvbestemmelse overholdes.
●Fokus på det enkelte menneske først.
●Se patienten med ''dobbelt øjne'', der både forholder sig empatisk sansende samt fagligt registrende.
● Tager afstand fra sygeplejeprocessen, da hun ikke mener man yder omsorg - men måler og vejer patienten.

# data[].attributes.body
Videnskabsteori drejer sig om baggrunden for al vores viden. Det handler om at studere videnskabernes metoder, normer og baggrund. Hvad er korrekt, sandt? Der er mange spørgsmål. Det drejer sig om grundlaget for al stillingtagen. Videnskabsteorien ser også på, om videnskaben udvikler sig hen imod en større sandhed, eller om mennesket i virkeligheden selv opfinder teorierne.

● Videnskaben søger sandheden
● Videnskaben bevæger sig hele tiden fremad.

# data[].attributes.body
Når der er markeret både med rød og blå, er det fordi jeg ved noget om emnet men ønsker at få mere uddybende viden.