# data[].attributes.body
Doha-runde
2001: større forhandlingsrunde i Qatars hovedstad - Doha.
Rundens formål:
- nedbringe handelshindringer
- øge fokus på u-landes rolle
= udviklingsrunde

Forhandlinger om bl.a.:
- Landbrugsstøtte
- Toldnedsættelse
- Bedre handelsforhold for u-lande

Forhandlinger er stadig i gang:
- Hedder nu Bali Package
- Mindre omfang

Tre fokusområder i Bali Package
Handelslettelse:
- Forenkelse af regler
- Godkendelse og told af import
- Nemmere og billigere at sælge varer til andre lande

Landbrug:
- Statslige støtteprogrammer for landbrug
- Sikre de fattige stabile forsyninger af fødevarer
- Præciserer regler

Udviklingspakke for ulande:
- Ulande = lettere adgang til ilandes markeder
- Bl.a: lavere told = adgang til ilandes markeder

# data[].attributes.body
- Ulandes indflydelse afspejler sig ikke med deres andel i WTO
- Ilande styrer organisationen = mange ressourcer
- WTO tilgodeser ilandes større koncerner
- Konflikt mellem frihandel om miljøhensyn = krav om frihandel gør det sværere at holde høje miljøstandarder
- WTO tillader varer, der er produceret uacceptabelt
- WTO rangerer frihandel højere end miljøaftaler
- Ulande afviser miljøaspektet i frihandelsreglerne = bange for miljøprotektionisme fra ilande
- Frihandel = ressourcespild - fragt af varer = transportforurening - ensartede varer

Eksempel på brud af WTO regler:
Banankrige to parter
- EU vs. små mellem amerikanske stater
- EU opretter kvote system til hjælp for tidligere bananproducerende kolonier fra Europa = Afrika og Caribien
- Pålagde bananer fra mellem og syd Amerika ekstra toldsats - konkurrende overfor Europa kolonier = sættes for domstol på baggrund af mestbegunstigelseprincippet
- EU ignorerede dom - 2006 blev kvotesystemet droppet
- 2008: EU kendt skyldig
- 2009: enighed om fælles bananaftale

# data[].attributes.body
Kaldes også valutafonden. Her er deres hoedformål at udlåne penge til lande der er havnet i akutte betalingsbalanceproblemer.

Her skal de overvåge valutakurserne og overvåge betalingsmidler i IB.

Man betaler for medlemskab i IMF - kvoten fastlægges ud fra BNP, valutareserven og betydningen i verdenshandlen. Her skal de betale 1/4 af deres kvote i udenlandsk valuta.

Der er 188 medlemslande, men alle har ikke en ligelig stemme ligesom i FN. Magten fordeles i.fh.t. indskud. Derfor bestemmer USA mest - 17%
Der er 24 bestyrelsesmedlemmer, de 5 største har hver deres - derfor mere magt, og resten deler i grupper.

IMF blev især markant under finanskrisen, hvor de ydede lån til kriseramte lande. Her har IMF fastlagt nogle betingelser, så de kan sikre sig at få pengene igen - de er især rette mod ulandene og lande med en svækket økonomi.
Det kan være svært for fattige ulande at leve op til disse hårde krav og de kan derfor skabe nye økonomiske problemer (Grækenland)

# data[].attributes.body
IMF og Verdensbankens opgaver er begyndt at overlappe hinanden.

- Blev dannet i 1944.
- 189 medlemslande
- Formål: Støtte landes økonomiske udvikling
- Blev i 60´erne og 70´erne for at støtte højreorientede diktaturstater
- Mange mente, det kun var overklassen, der fik gavn
- Præget af neoliberalistiske tanker
-1990´erne øger de (ligesom IMF) fokus på Østeuropa (specielt infrastrukturen)
- Har haft amerikansk direktør siden 1946

- Målsætning: Øget opmærksomhed på uligheden. BNP væksten i landene skal fordeles ligeligt. I 2030 kun 3% af verdens befolkning lever i ekstrem fattigdom (under 1,25 dollar om dagen)

Finansierer af sine udlån ved lån på internationale kapitalmarkeder. Styres som IMF, dem med flest penge har mest magt. Er opdelt i 3:
1. IBRD (International Bank for Reconstruction and Development)
- Lån til rigere ulandes regering
2. IDA (International Development Association)
- Meget lange og lavtforrentede lån til fattige ulande
3. IFC (International Finance Corporation)
- Private erhvervsvirksomheder i ulande.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1j0syHEUiNLTdb_O-YN9cQyo0lhIaM9-61pD4F3KeGd4/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1rr8sf0vIgjgCRvDQx3I8U764nRCEbP74qqpwoNrBiOY/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
På nogle områder indenfor udenrigspolitik og national sikkerhed har Trump vendt dagsordenen og USA’s politik efter han tog over for Barack Obama. Fra begyndelsen af hans embedsperiode i Det Hvide Hus har Trump vist meget lidt respekt for Sikkerhedsrådet, FN's Generalforsamling og flere andre FN og internationale organisationer. Han betragter dem som meget korrupte, ineffektive og anti-amerikanske. Dette har medført, at han både har trukket sig ud af mange organisationer men også truer med at gå ud af organisationer.

Overordnet set har Trump trukket sig tilbage fra mange organisationer der hjælper de mellemøstlige og asiatiske lande. Fx er Trump og USA stoppet med at støtte the UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees. Derudover nedlagde USA i december 2017 veto mod FN og the UN draft resolution, der har til formål at beskytte status for den omstridte by Jerusalem. Men USA anerkendte Trumps beslutning om at anerkende Jerusalem som Israels hovedstad og dermed flytte den amerikanske ambassade i Israel fra Tel Aviv til Jerusalem.

WTO:

Trump truer med at gå ud af WTO. Han mener USA bliver behandlet dårligt. Han mener også at EU’s forslag om, at fjerne told fra import af biler ikke var godt nok. Han mener dette, grundet at borgere i EU kun køber biler fra EU og ikke USA uanset.

Den danske regerings holdning til WTO er stærk positiv. Det ytres at organisationen er med til at styrke den frie handel som i regeringens holdning er bedst for alle parter.

UNHRC:

I juni 2018 forlod USA UNHRC, united nations human rights council, som er en organisation der har til formål at udbrede og styrke menneskerettigheder. Derudover er denne organisation underlagt FN. Den amerikanske beslutning om at forlade UNHRC blev også ledt af forhandlinger i Rådet om at fordømme Trump-administrationen for indvandringspolitikker, især hvad angår adskillelse af ulovlige forældre fra deres børn. https://www.algemeiner.com/2018/10/12/donald-trump-and-international-organizations/

UNESCO: The UN Educational, Scientific and Cultural Organization.

I oktober 2017 trak USA sig tilbage fra UNESCO. USA er nu en "observatørstat" uden betalingskvoter og bidrager ikke til driften af organisationen.

NAFTA:

Trump har fornyet aftalen mellem USA, Mexico og Canada, med en ny aftale. Han mener selv den sætter USA bedre, og en forsker fra CBS mener, at dette har været en sejr for Trump. Det har dog haft nogle konsekvenser for USA, da de nu skaber flere uvenner, ved at være så kompromisløse. Denne aftale har bl.a. givet amerikanske mælkeproducenter adgang til det canadiske marked, da de nu har fjernet toldmuren. Det kan dog også have indflydelse på salget af biler til Kina, da aftalen lover højere lønninger til mekanikere og bilproducenterne.

Trump mener selv at aftalen er en succes dog mener den amerikanske kongress at aftalen ikke er af samme succesgrad.

https://www.dr.dk/nyheder/udland/nafta-afloeser-er-sejr-trump-men-viser-ogsaa-usa-stadig-er-til-tale-med

https://www.thebalance.com/donald-trump-nafta-4111368

APEC:

De har fået en ny aftale efter Trump forlod dem i 2017. Det har konsekvenser for USA da det var et samarbejde med de asiatiske lande.

Kina vil gerne have fri handel i det asiatiske område, som man har i EU. Det vil gøre det nemmere for handel mellem landene.

https://www.fyens.dk/udland/Apec-lande-er-enige-om-ramme-for-handelsaftale-uden-USA/artikel/3203263

IMF:

Trump nægter at give IMF et kapital boost. Dette sker pga. Trumps “America First” politik, og det menes fra USA side at IMF har den rette mængde kapital til at hjælpe de lande de kan. USA kan med deres 16.5% aktier i firmaet (USA biggest shareholder in the fund) nedlægge veto på sådanne emner, som om IMF skal have mere kapital. Samarbejdet mellem IMF og USA vil stadig fortsætte, selvom det de seneste år har været svært for IMF at få støtte i kongressen.

https://www.bloomberg.com/news/articles/2018-12-12/u-s-treasury-opposes-increase-in-imf-s-permanent-capital-levels

ASEAN:

Trump mødte ikke op til et møde i november 2018. Det er blevet fortolket som et angreb på handelsaftaler i verdenen.

https://www.cnbc.com/2018/11/15/trump-absence-in-asean-summit-signal-not-as-committed-to-asia.html

TTIP (Transatlantic Trade and Investment Partnership) - Ruhat

drejer sig om en aftale mellem USA og EU, som omhandler en ny frihandels samarbejdsaftale om at gøre handlen mellem USA og EU lettere, b.la. fjerne import told. Dog er det ikke noget som er blevet fastgjort endnu. Men der er tale om gevinster fra  EU’s økonomi op med 120 milliarder euro, USA’s økonomi med 90 mia. euro og resten af verden med 100 mia. euro. det vil også give mange flere jobs i både EU og USA, men det er svært da der er en hel masse faktorer og problematikker der skal bestemmes.

# data[].attributes.headline
Gruppe 2 - WTO Spilleregler, organisation og strukturen

# data[].attributes.subject
Gruppe 2 - WTO Spilleregler, organisation og strukturen

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1zXTcNM2zuNFpe_aZjiLcQvYsFaCvGaFF5u3T24gVeeA/edit?usp=sharing