# data[].attributes.body
Es relaciona- segons la nostra recerca- amb el lideratge autoritari. Això es deu per la poca o nul·la necessitat d'aportació per a la decisió final.

# data[].attributes.body
Hersey i Blanchard (1969) Elaboraren una tipologia situacional, basada en les característiques dels grups humans liderats, de tal manera que en cada situació hi correspon un estil de lideratge concret. Aquestes característiques dels grups són dues: a) La competència: saber fer una cosa (On tendriem la especialització) b) La motivació: voler fer-la

# data[].attributes.body
Segons Lewin (1939) el democràtic o participatiu implica un protagonisme considerable del grup.

# data[].attributes.body
Blake i Mouton (1964) ens parlen de que distinguiren entre el lideratge orientat vers la relació (OR), és a dir, vers les persones i el lideratge orientat vers la tasca (OT), és a dir, vers el treball i la seva organització.

# data[].attributes.body
Tot i que el lideratge distribuït és àmpliament acceptat en
principi com l'enfocament actual de lideratge, encara queda molt per fer en termes de la
seva implementació pràctica.

Spillane (2006) ens aclareix el concepte de lideratge distribuït de la manera següent:

• Implica a tots els agents educatius (dins o fora de posicions formals de direcció).
• No es fa per als professors i per als altres agents educatius ja que tots ells formen
part de la pràctica de la direcció.
• No es basa en les accions dels individus sinó en les seves interaccions.

# data[].attributes.body
La forma de treballar per repartició i distribució es basa en que el lider relega el seu poder a tot el equip de forma que es crea un funcionament col•laboratiu, i molt més eficient que si tots els càrrecs els tingués una sola persona, ja que es poden ajudar els uns als altres i aportar tots el millor d’ells mateixos

# data[].attributes.body
Ha de ser un lideratge on el motor principal per avançar  és el treball en si o la meta. Per treballar millor hem de fomentar constantment la motivació; amb l'entorn, el professor, el seu discurs i els alumnes.
Només si tots els components del centre (tant docents com alumnes com equip directiu i personal no docent) estan motivats, estan feliços dins un context escolar que els impulsa i els fa tenir ganes d’aprendre, només d’aquesta manera els alumnes tendrán un aprenentatge significatiu

# data[].attributes.body
Segons Owens (1976) l’estil carismàtic, està definit per les característiques personals del líder

# data[].attributes.body
Un lideratge burocràtic és aquell que segueix estrictament les normes establertes, pensar que no deuen tenir en compte les diferències de cada centre i no s’adapten a les necessitats

# data[].attributes.body
Segons Owens (1976) l’estil burocràtic, està marcat pel seguiment de
les normes

# data[].attributes.body
El lideratge per suport consisteix en desenvolupar un millor ambient laboral entre líders i seguidors, ha de ser un lideratge participatiu, actiu i emotiu. Tots s’han d’ajudar entre tots per aconseguir la millor organitzacio, clima, ambient, i resultats possibles.
Només recolzant-nos entre tots, ajudant-nos i aportant el millor de nosaltres s’aconseguiran de manera efectiva tots els objectius

# data[].attributes.body
Hersey i Blanchard (1969)
Elaboraren una tipologia situacional, basada en les característiques dels
grups humans liderats, de tal manera que en cada situació hi correspon un
estil de lideratge concret. Aquestes característiques dels grups són dues:
a) La competència: saber fer una cosa
b) La motivació: voler fer-la
D'aquestes dues característiques se'n poden derivar quatre situacions
diferents que exigeixen quatre estils diferents de lideratge:

1a. Competència però no motivació: hi correspon l’estil ordenatiu
2a. Competència i motivació: hi correspon l’estil delegatiu
3a. Manca de competència però motivació positiva: hi correspon l’estil
participatiu
4a. Manca de competència i manca de motivació: hi correspon l’estil
comercial

# data[].attributes.body
Un lideratge emocional ha de ser aquest on el professor i l’equip directiu es preocupin pels sentiments del alumnes, on se li doni importancia a com emplear les emocions i com gestionarles. El professor que lideri d’aquesta manera ha de ser carinyós amb els seus alumnes i els hi ha de donar una confiança i un respecte.

# data[].attributes.body
Goleman i Boyatzis (2002)
Identifiquen el lideratge ressonant, fonamentat en l'estudi i l'explotació de les
emocions com a factor de motivació i potenciació dels altres.

# data[].attributes.body
Un lideratge cooperatiu és aquell on un grup de persones cooperen per aconseguir uns objectius. Es respecten les idees dels altres i saber treballar en grup és molt important en aquest tipus de lideratge.

# data[].attributes.body
Un lideratge especialitzat és aquell on una persona que esta especialitzada en un tema concret lidera tot el que tengui que veure amb aquest tema o àmbit del coneixement.

# data[].attributes.body
Segons Owens (1976) l’estil burocràtic, està marcat pel seguiment de
les normes

# data[].attributes.body
Segons Owens (1976) l’estil carismàtic, està definit per les característiques personals del líder

# data[].attributes.body
Hersey i Blanchard (1969)
Elaboraren una tipologia situacional, basada en les característiques dels
grups humans liderats, de tal manera que en cada situació hi correspon un
estil de lideratge concret. Aquestes característiques dels grups són dues:
a) La competència: saber fer una cosa
b) La motivació: voler fer-la
D'aquestes dues característiques se'n poden derivar quatre situacions
diferents que exigeixen quatre estils diferents de lideratge:

1a. Competència però no motivació: hi correspon l’estil ordenatiu
2a. Competència i motivació: hi correspon l’estil delegatiu
3a. Manca de competència però motivació positiva: hi correspon l’estil
participatiu
4a. Manca de competència i manca de motivació: hi correspon l’estil
comercial

# data[].attributes.body
Goleman i Boyatzis (2002)
Identifiquen el lideratge ressonant, fonamentat en l'estudi i l'explotació de les
emocions com a factor de motivació i potenciació dels altres.

# data[].attributes.body
Un lideratge democràtic és aquell en que els alumnes i professors tenen els mateixos drets, l’opinió de l’alumne es tan important com la de qualsevol persona de l’equip directiu i es valora de la mateixa manera.

# data[].attributes.body
És important el treball autònom per aprendre a funcionar de forma independent i a autogestionar-se. És necessari potenciar aquesta qualitat per afavorir un correcte desenvolupament de les altres capacitats.

# data[].attributes.body
Quant a objectius es treballa de forma més eficient si s'estableixen unes metes, com ara el creixement personal de l'alumne, un aprenentatge significatiu i el creixement de la seva intel•ligència emocional.

# data[].attributes.body
Un lideratge autoritari és aquell en que el professor és la persona que comana, el professor basa la seva classe en l’autoritat i a més, abusa d’aquesta. Els alumnes es veuen obligats a fer tot allò que el professor diu, no poden opinar ni donar idees.

# data[].attributes.body
Marcat pel seguiment de les normes, i l’estil carismàtic

# data[].attributes.body
L’autoritari suposa un protagonisme exclusiu del líder i el laissez faire es caracteritza per l’absència d’intervenció per part del líder.

# data[].attributes.body
Suposa un protagonisme exclusiu del líder i el laissez faire es caracteritza per l’absència d’intervenció per part del líder.

# data[].attributes.body
Definí la direcció per objectius com l’estil que, mitjançant una planificació sistemàtica, subordina tota la seva actuació a l’assoliment d’aquells.

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)

# data[].attributes.body
QUÈ DIUEN ELS EXPERTS SOBRE LES NOSTRES DEFINICIONS?

# data[].attributes.body
(definiu i lligau amb el model on s'aplica de forma argumentada)