# data[].attributes.body
Forudsigelser:
- Den omvendte multiplikatoreffekt.
- Faldende købekraft.
- Øget statsgæld.
- Magtesløs stat.
- Økonomiske værktøjer bliver nytteløse.

Situation:
- Økonomiske værktøjer viste sig at kunne gavne krisen til en vis grad.
- Øget statsgæld i form af hjælpepakker og udskudt moms.
- Kraftigt øget arbejdsløshed -> faldende købekraft.

# data[].attributes.headline
1. vores analyse, og forventinger + hvordan det ser ud nu.

# data[].attributes.subject
1. vores analyse, og forventinger + hvordan det ser ud nu.

# data[].attributes.body
vi forventede at der ville være flere arbejdsløse og mindre vækst, hvilket er rigtigt. Dog har vi her i Danmark ikke oplevet lige så meget som man kunne frygte.
Fordi Danmark har en så åben økonomi, kan det være svært at forudsige hvordan vores økonomi vil se ud, fordi det betyder så meget hvordan fx Tysklands økonomi ser ud.
Vi forventede at der ville være dårligere muligheder for eksport og import, hvilket vi til dels har oplevet. Dog har det ikke haft store konsekvenser (endnu). Det kan være det ser anderledens ud senere. Man kunne tro at de virksomheder som har haft lukket for produktion, stadig bruger af et lager (eller sådan noget) og at vi først ser konsekvenserne senere.
Vi havde forventet at mange små virksomheder ville gå konkurs, hvilket vi ikke har hørt det store om. Der er nok mange mindre virksomheder der er blevet reddet af statens hjælpepakker.
Vi forventede at der ville være et mindre forbrug, men det er stadig svært at sige noget om.

# data[].attributes.body
Udbud falder, da virksomhederne producerer mindre, og da vi importere færre varer --> mindre vækst

Arbejdsløsheden vil stige

Omvendt muliplikatoreffekt (efterspørgsel/udbud)

Fald i aktiekurser

Virksomheder vil opleve krise --> forventninger om at regeringen vil hjælpe

Finanspolitiske ændringer (ekspansiv finanspolitik)

# data[].attributes.body
- Økonomisk krise
- Lavkonjunktur
Lav produktion
Lavt forbrug
Arbejdsløsheden stiger
- Danmarks rammes mindre hårdt end andre lande grundet vores samfundsstrukrur og vores opsparing. Dog vil andre landes meget kritiske økonomi smitte af på os (eks. USA).

# data[].attributes.body
Fald i omsætning
Fald i aktiemarkederne
Ændrede efterspørgsel
Forsyningsproblemer?
Flere arbejdsløse
Markedet var ikke klar til krisen
Fald i vækst
Recession
På vej mod lavkonjunktur

Udsigt til global recession, hvor dybden og varigheden vil blive bestemt af tiden der går før virusudbruddet i Europa og USA er i kontrol + bedring og omfanget at forventelige pengepolitiske (Ekspansiv) og finanspolitiske (Ekspansiv) tiltag.
Tiden er afgørende for om virksomheder kan holde til det
En recession vil have stor betydning for det danske råderum

# data[].attributes.body
1.
Vi forventede:
- Krisens varighed er afhængig af, hvor lang nedlukningen bliver.
- Det er et tydeligt krisetegn, hvis efterspørgslen falder - vi har indtil videre kun oplevet fald i udbud.
- Dårlig kombination med corona og fald i oliepris.
- Folk bliver utrygge og deres opsparingskvote bliver derfor større.

Situationen nu:
- Stigende arbejdsløshed i USA (ikke nødvendigvis et problem i Danmark, da stigende arbejdsløshed ikke fører til et stort fald i efterspørgslen på grund af automatiske stabilisatorer)
- større krise end finanskrisen
- nedlukning har taget længere tid end først antaget.

2.
Joseph Stiglitz' syn
Han siger, at markedet ikke kan håndtere kriser. Markedet er meget kortsigtet og ustabilt. Vi har ikke lært meget af tidligere kriser. Efter finanskrisen gav man store virksomheder mange penge uden at stille krav.

Problemer med at overlade centrale funktioner i samfundet til markedet
Markedet tænker meget kortsigtet, og det kan derfor ikke betale sig for dem at udvikle fx. vaccine.
Markedet "kører" uden reservehjul, hvilket betyder, at de påtager en enorm risiko.

Ingen libertære under en pandemi
Den enes frihed kan blive en andens ufrihed under en  pandemi. Det er derfor meget svært at være liberal under en pandemi, da det faktisk kun et et problem, der kan løses i fællesskab.

# data[].attributes.body
* Arbejdesløsheden er steget voldsomt (USA mellem 25%-30%)
* Aktiemarkedet er begyndt at stige igen
* Landet er så småt ved at åbne op igen, hvilket muliggøre at flere kan komme i beskæftigelse og at virskomheder kan begynde at få mere i omsætning

# data[].attributes.body
Forventede:
- Fald i vækst og aktiekurs
- Fald i efterspørgsel og udbud
- Stigning i arbejdsløshed
- Kina hjælper Italien
- Omvendt muliplikatoreffekt

Situation:
- Stigning i arbejdsløshed
- Kinas BNP er faldet
- USA laver enorm hjælpepakke
- Kinesisk milliardær hjælper lande som Danmark

# data[].attributes.body
- Stigende arbejdsløshed
- Faldende aktiekurser
- Faldende efterspørgsel

Fremtiden meget afhængig af hjælpepakker og hvor hurtigt landet lukker op igen.

# data[].attributes.body
- Den danske økonomi har lidt mindre end eks. USA's (Arbejdsløshed, sundhedsforsikring osv.)
- Arbejdsløsheden er steget
- Forbruget er faldet, dog vil dette formentlig stige i takt med at landet åbner op igen
Nethandel er steget markant

# data[].attributes.body
Han mener det liberalistiske økonomiske system er årsag til, at coronakrisen rammer vores økonomi så hårdt. Han kritiserer de centrale markedsfunktioner for kun at føre til ekstrem effektivitet uden tanke på andet --> det fører til, at vi i en situation som denne har meget svært ved at komme ud af krisen og samtidig omlægge vores samfund, så vi kan håndtere den.

De største problemer er, at det frie marked kun har fokus på omsætning og profit, og det medfører, at selvom vi har oplevet lignende kriser, så har markedet ikke være i stand til at gøre os mere modstandsdygtige overfor sådanne kriser.

"Ingen libertære under en pandemi" --> Joseph Stiglitz påpeger, at det under en pandemi som coronavirusset er meget tydeligt, at det er nødvendigt med en indblanding og regulering fra staten.

# data[].attributes.body
Udbuddet er faldet. Både på baggrund af mindre efterspørgsel, men også pga total eller delvis nedlukning af samtlige virksomheder. Økonomiske hjælpepakker til virksomhederne (ekspansiv finanspolitik) som forsøger at holde liv i virksomhederne, samt et forsøg på at undgå fyringer pga lavere omsætning.

Høj arbejdsløshed som resultat af coronakrisen. Især i USA. Større arbejdsløshed end under finanskrisen.

Udsigter til gradvise genåbninger i flere lande for at undgå økonomisk krak.

Faldet udbud og efterspørgsel inde for mange industrier, men forventes at stige igen når stater genåbnes.

Mange mennesket har gennem krisens forløb holdt deres penge tæt ind til kroppen (Homo Economicus), da mange frygtede en økonomisk krise. I dag er der begyndende tro på økonomien igen, hvilket umiddelbart vil resultere i øget efterspørgsel i den nære fremtid.

# data[].attributes.body
Der er mange der er blevet arbejdsløse - trepartsaftalen har formentlig hjulpet meget i DK, så det er ikke så slemt som i f.eks. USA. Det at der så småt åbnes op i Danmark, og at det blev annoceret meget tidligt kan være med til at skabe håb, som kan stabilisere situationen. Det at de mindste børn sendes tilbage i institutionerne kan være med til at sætte gang i hjulene igen, da forældrene er mere frie til at arbejde.

# data[].attributes.body
Stiglitz tror ikke på den usynlige hånd som eneste regulator til at balancere markedet i dette tilfælde. Stiglitz mener således, at markedet fokuserer på at nedbringe omkostninger og øge profit på kort sigt, hvilket i følge ham ikke er løsningen på Corona-krisen, da krisen netop er langsigtet.

Problemet med at overlade centrale funktioner i samfundet til markedet er...
* Markedet får lov til at regulere antallet af værnemidler (f.eks. ansigtsmasker, vacciner)
* Markedet skal være så effektivt som overhovedet muligt, hvilket ikke er smart i forbindelse med epidemier (lige præcis så mange sygesenge på sygehuse som der er brug for, der skal helst ikke så tomme senge, da det er en udgift)
* Normalt er hver virksomhed for sig selv - men i en pandemi skal man stå sammen (svært at være frimarkedsfundamentalist)

"Ingen libertære under en pandemi"
* man skal lægge de liberale tanker væk

# data[].attributes.body
Liberalistiske økonomiske system er grunden til at corona-situationen er så slem, som den er i USA. Markedet alene er ikke i stand til at håndtere dette store problem. Stiglitz opfordrer til at følge den mere socialdemokratiske pointe om at hjælpe de svageste.

# data[].attributes.body
Krisen viser alt det, markedet ikke kan.
- Manglende reservedæk, man tænker kun kortsigtet og ikke langsigtet. Nu forsker man i vacciner, men så snart krisen er ovre, vil markedsøkonomien fortsat kun tænke kortsigtet.

Ingen Libertære under en pandemi
- man kan ikke forvente, at markedet kan styre samfundet.

Det kritiseres, at selvom socialt udsatte og arbejdsløse i USA ikke får støtte, har den amerikanske regering støttet virksomheder gennem tiden med store beløb.

Markedsøkonomien kan ikke løse klima-problemer osv.

# data[].attributes.body
- Han tror ikke på den usynlige hånd
- Problemet med det fire marked er, at det kun har fokus på omsætningen
- Det er nødvendigt med indblanding og regulering fra staten
- Der er brug for kollektiv handling
- "Den enes frihed kan være den andens ufrihed og din tryghed er afhængig af andres hensyn. Nogle problemer kan vi kun løse i fællesskab"

# data[].attributes.body
Stilitz mener, at denne her krise er endnu et søm i kisten til nyliberalismen. Efter finanskrisen i 2008 blev svaghederne ved markedet vist, da prioriteringen af vækst og profit skabte en krise. Der blev dog ikke gjort noget ved den måde samfundet forvaltes på. Under coronakrisen har markedets svagheder vist sig ved, at der f.eks. ikke er værnemidler nok, da det ikke er profitabelt at have et lager af værnemidler liggende. I modsætning til finanskrisen i 2008 er det relativt håndgribeligt, hvilke fejl der er i markedet, da det tydeligt bliver opstillet som profit over for sundhed.
Der er ingen libertære under en pandemi, for uanset hvor liberal man er, mener Stiglitz, at man som minimum er tilhænger af hjælpepakker til virksomhederne.

# data[].attributes.body
Markedet kan klare alle situationer.

Den nylibarale økonomi baserer sig bl.a. på idéen om det egoistiske menneske, der søger mest mulig profit. Dette forårsager, at problemer som fx klimakrisen eller Coronakrisen ikke kan løses af den nylibarale økonomiske tankegang - da løsningen af disse kræver en uselvisk tilgang, hvor profit ikke er det vigtigste.