# data[].attributes.body
Jødedommen

Har været udsat for meget lidelse

Da de udvandrede fra egypten (exodus-beretningen) blev de fri fra deres lidelser, men senere kom der flere lidelser igen (som 2. verdenskrig, holocaust)

De mange lidelser gennem jødernes tid er blevet en del af jødernes selvforståelse.

Tror på at man skal lide

Kristendommen

Mener at Gud lider for menneskets skyld og at Gud påtager sig skylden for det onde mennesker gør

ex. Da Jesus blev korsfæstet gjorde Gud det for menneskets skyld. Jesus besejrede lidelserne gennem hans lidelser

Der er mange kristne der senere har gået med til korsfæstelse og piskning for at komme tættere på Gud.

At lide er en del af at være menneske

Buddhismen

Mener at alt er en lidelse og at der findes lidelse fordi vi er uvidende og tror at tingene vare ved

De mener at døden er en udfrielse

Når man dør bliver man fri for lidelse, men når man bliver genfødt opstår lidelsen igen

Man kan komme fri fra lidelsen ved at opnå Nirvana og tage den “ædle ottefoldige vej”

Nirvana betyder at man bliver helt fri for lidelser

Jobs Bog
Job er en from og lykkelig mand, indtil Satan beder Gud om lov til at teste Job. Satan vil se om Job vil blive ved med at tro selvom hans gode liv og rigdom bliver taget fra ham.
Job bliver ved med at tro selvom hans familie bliver taget fra ham og han bliver syg.
Job klager til Gud, fordi han ved at han ikke fortjener alle de lidelser han udsættes for.
Da Job møder Gud forstår Job, at Gud er almægtig og skaberen af alt.
Til sidst får Job alt og det dobbelte tilbage af hvad han har mistet.

Teodice Spørgsmålet
Enten vil Gud afskaffe det onde og kan ikke; eller han kan, men vil ikke; eller han både vil og kan.

Hvis han vil, men ikke kan, er han svag, – og det kan man ikke regne med hos Gud. Hvis han kan, men ikke vil, er han ond, – hvilket er lige så fremmed for Gud.

Hvis han hverken kan eller vil, er han både svag og ond og der- for ikke Gud.

Hvis han både vil og kan, hvil- ket er det eneste der sømmer sig for Gud, hvor kommer det onde da fra, og hvorfor afskaffer han det ikke?

# data[].attributes.body
At friste er at lokke nogen til at gøre noget forkert. Du kan blive fristet til at gøre noget, som du godt ved, er en dårlig idé. En ven kan lokke dig. Så kan det være svært at sige nej. Hvis du bliver fristet til at gøre noget forkert, kan du fortryde det.

Fristelse i bibelsk sprogbrug den handling, hvormed Gud sætter mennesket, eller mennesket sætter Gud på prøve. Også Djævelen kan friste mennesket. Det er menneskers tro og tillid til Gud, der fristes eller prøves af Gud selv (Adam og Eva; Abraham) eller af Djævelen (Job; Jesus), og det er Guds almagt og trofasthed, der fristes af mennesker pga. mangel på tro (Israel under ørkenvandringen).

Syndefaldmyten
I syndefaldsmyten frister slangen Eva til at spise af æblet og Eva frister herefter Adam til at spise æblet  og derfor bliver de alle syndere i Guds øjne. Han straffer slangen ved at dømme den til at krybe langs jorden og være hadet af alle. Adams lidelse består i, at mænd må kæmpe for føden, mens Eva, som symboliserer kvinder, skal føle smerte ved fødslen samtidig med, at hendes mand skal herske over hende og de skal begge være dødelige

Fadervor
Fadervor,
du som er i himlene!
Helliget vorde dit navn,
komme dit rige,
ske din vilje
som i himlen således også på jorden;
giv os i dag vort daglige brød,
og forlad os vor skyld,
som også vi forlader vore skyldnere,
og led os ikke ind i fristelse,
men fri os fra det onde.
Thi dit er riget og magten og æren i evighed!
Amen.

Man beder til gud om at han ikke skal lede en i fristelse, fordi man i det gamle testamente troede at det var Gud der fristede folk.

Abraham skal ofre Isak
Abraham bliver fristet i sin tro på gud fordi han bliver bedt om at ofre Isak

Jesus i ørkenen
Jesus er ude i ørkenen, Gud giver Djævlen/Satan lov til at teste ham/torturere ham. Han går igennem nogle faser hvor djævlen forsøger at friste ham til at "springe over der hvor gæret er lavest".

# data[].attributes.body
Frelse
Ordet kommer fra det danske ord "frihals" og betyder at blive sat fri, eller redet. Man bruger det til at sige at gud frelserne nogen, så han hjælper dem eller reder dem.

Ideologi
Det er en slags ide om hvordan, hele samfundet skal være, som fks. nazisterne mente at der ikke skulle være jøder.

Filosofi
Det er de dybe tanker folk gør sig om foreksempel, om gud findes eller hvad der er i universet.

Teodicéspørgsmålet
det er en filosofi om hvorfor gud har skabt det onde, hvis han kun vil mennesket det bedste.

Ninian Smarts model
Det er et slags overblik over de største religioner og sammenligner dem med hinanden.

# data[].attributes.body
Tørklædebrug
Der beskrives Biblen at mændene står over kvinderne. Mændene har ejerskab over kvinderne. Kvinden kom for manden, men således kommer manden for kvinden. En mand er intet uden en kvinde, og en kvinde er intet uden en mand. En kvinde er en gave til mænd, hvilket også vil sige at manden har ejerskab over kvinden, og ejer hende.
Hvis en kvinde ikke bære tørklæde bringer hun skam over sit hovedet. En kvinde skal bære tørklæde når hun er offentligt eller kan hun lige så godt lade sig klippe.

Mænd skal ifølge jødedommen bære kalot for at beskytte sig fra Guds almægtighed. Kvinder skal bære tørklæde for at holde deres skønhed skjult det vil sige deres hår og i nogle tilfælde hele deres ansigt.

Der findes flere former for tørklæder kvinder kan bære. Der findes :
Dupatta, hovedbeklædning der viser det forreste af håret.
Hijab, en hovedbeklædning hvor man kun viser ansigtet og holder håret skjult.
Chador, en fuld krops beklædning der viser ansigtet. Nikab, fuld krops beklædning der kun viser øjnene.
Burka, fuld krops beklædning med et net for øjnene.

Der står i alle de hellige skrifter -fra både jødedommen, kristendommen og islam - at kvinder skal bære tørklæde. Der er dog forskel på hvor troende man er og det er grunden til at kristendommen ikke bære tørklæder(vi er ikke så troende), jødedommen(lidt mere troende,men de fleste går ikke med tørklæde) og islam(meget troende

Spiseforskrifter
Islam
Rent: halal
Urent: haram
- Muslimer ærer Allah ved at holde kroppen ren og i god stand.
- Islam har strikse spiseforskrifter.

Jødedommen
Rent: koscher
Urent: treif
- Jødernes spiselov, kaldet Kashrut, findes i Toraen.

- Der er regler for koscher: fks. kød og mælkeprodukter skal holdes adskilt. Man skal have  to sæt service i køkkenet; ét til kød og ét mælkeprodukter.

Buddhismen
- I buddhismen spiser man ikke oksekød, da køer opfattes som hellige dyr.
- Mange buddhister er vegetarer, da en god buddhist ikke tager et andet væsens liv.
- Buddhister tror på reinkarnation. Derfor kan tanken om at man spiser sin afdøde reinkarnerede slægtning have stor betydning for hvad man spiser.

Kristendommen
- Intet udefra kan gøre et menneske urent.
- Det der kommer indefra gør et menneske urent.
- I kristendommen er der ingen spiseforskrifter. Da Jesus gjorde op med rent og urent.
(Nye testamente, Markusevangeliet, kapitel 7)

# data[].attributes.body
Trosbekendelsen
I Trosbekendelsen høre man om hvordan alle er guds børn. Og at alle skal synde. Man høre også om hvad vi alle tror på
- Islam, kristendom, jødedom, buddhisme

Hvad tror vi på?
Mange mennesker tror på at der findes en større magt. En/flere guder, som styrer verden på en eller anden måde.

Hvorfor?
Uanset hvad vi tror på, beder vi til gud om et bedre liv eller hjælp gennem livet.
Det gør vi ,fordi vi har brug for noget. Eks. tryghed eller trøst.
Det hjælper mange mennesker at vide, at der er en der holder øje- og passer på en.

Trosbekendelsens indhold i
kristendommen:
Trosbekendelsen handler om vi forsager djævelen, hans gerninger og væsen, som lever i alle mennesker. I teksten beskrives Gud som almægtig og jordens skaber.

Det handler også om Jesus Kristus som blev pint og korsfæstet, bagefter kommet til et dødsriget også på tredje dag opstanden fra de døde.
Troren på Faderen og Sønnen, den almindelig kirke og samfundet, synderne og det evige liv.

Trosbekendelsens indhold i islam:
I Islams trosbekendelse, Shahādah, fortæller bare at man kun tror på én gud, Allah, og at hans profet er Muhammed.

"Jeg bekender, at der ingen gud er foruden Allah, og jeg bekender, at Muhammed er Allahs profet".

# data[].attributes.body
Ordet fundamentalisme kommer af det latinske verbum fundare (at lægge grund) og det latinske substantiv fundamentum (grundlag, base). I kender måske ordet fundament.

”Religiøse fundamentalister” er derfor en betegnelse, der bruges om troende, der tager deres hellige skrifter meget bogstaveligt. De forholder sig til fundamentet. Det, der er nedskrevet – gerne af deres gud eller profet.

Kristne fundamentalister:
anser det, der står i Bibelen for at være den absolutte sandhed. Heri finder man forklaringen på verdens skabelse, meningen med livet og svarene på, hvordan livet bør leves.

Kristne fundamentalister forkaster f.eks. Darwins udviklingslære. De mener derfor, at Darwins teori om, hvordan mennesket stammer fra aberne må være usand. Den stemmer nemlig ikke overens med Bibelens skabelsesberetning.

Kristne fundamentalister godkender derudover ikke retten til abort, aktiv dødshjælp, homoseksualitet og drikker ikke alkohol.

jødisk fundamentalisme:
INDEN FOR JØDEDOMMEN FINDES TO STRØMNINGER, DER KAN KALDES FUNDAMENTALISTISKE: DE RELIGIØSE ZIONISTER OG DE ORTODOKSE JØDER.

Begge grupper læser Toraen bogstaveligt og tror på, at indholdet er givet af Gud. Den største forskel mellem de to grupper er, at zionisterne gør en aktiv politisk indsats for at fremme Guds plan. Det gør de ortodokse jøder ikke.

Ortodokse jøder:
20% af Israels befolkning lever som ortodokse. Ortodokse jøder lever forholdsvis afskåret fra resten af verden og praktiserer de traditionelle jødiske traditioner. En ortodoks kvinde skal klæde sig, så hun ikke frister mændene. Hun er derfor dækket fra halsen og ned. Som kvinde er man forpligtet til at stå for husholdningen, og så er det vigtigt at føde så mange børn som muligt. Dette for at leve op til buddet i skabelsesberetningen om at ”blive frugtbare og talrige”. (1. mos. 1, v. 28) Familierne får i gennemsnit 7 børn, men det er ikke ualmindeligt for ortodokse jøder at få 12-14 børn. Mange ortodokse jøder lever i fattigdom. Dels fordi de har mange børn, men også fordi penge ikke giver status. Det handler derimod om at være klog på Toraen (Det gamle Testamente) og Talmud (fortolkningerne af GT). Når man studerer Toraen, kommer man tæt på Gud og sikres dermed en plads i Paradis.

ZIONISTER:
Jøder har flere gange gennem historien været et udsat folk - både under israelitternes udvandring af Egypten (Exodus) og med jødeudryddelsen under 2. verdenskrig (Holocaust). Zionisterne kæmper stadigvæk i den såkaldte Israel/Palæstina-konflikt for at bevare Israel, som begge parter mener at have ret til. Dette har resulteret i en lang række krige, hvor både andre arabiske lande og FN har været involveret. Jøderne kæmper for, at få ret til et hjemland, hvor de kan leve i fred og sikkerhed. De ønsker ikke, at palæstinenserne skal have politisk indflydelse eller dele af jorden, som de har i dag. Derfor går zionisterne aktivt ind i kampen og truer og begår overfald på palæstinenserne. De har desuden haft held med attentater mod en palæstinensisk moské i Jerusalem.

ZIONISTER I DANMARK:
Der kan findes fundamentalistiske jøder i Danmark, men de har ikke ambitioner om at forme det danske samfund efter deres hellige skrifter.

Muslimsk fundamentalisme:

HVAD VIL MUSLIMSKE FUNDAMENTALISTER OPNÅ? Fundamentalistiske muslimer har som mål at etablere en islamisk stat. Det vil sige en stat, der bygger på koranen og profeten Muhammeds lærdom. Det betyder, at islam skal være grundlaget for samfundets indretning. Denne Sharia-lovgivning kender vi fra Saudi-Arabien, hvor man bl.a. tillader piskeslag for sex før ægteskab, dødsstraf for utroskab og afhugning af hænder ved tyveri. Som muslimsk fundamentalist ønsker man at bekæmpe demokratiske lande, da disse er en trussel mod drømmen om en islamisk stat.

HVORDAN SKAL DETTE OPNÅS? Mange fundamentalistiske muslimer er veluddannede ingeniører, teknologer o.lign. De kommunikerer deres budskaber ud via internettet (e-mails, hjemmesider mv.) Nogle vælger også mere ekstreme og voldelige metoder, der begrundes i de koranvers, der accepterer vold mod fjender. (Sura 9, v. 5 og 29) Til gengæld ignorerer de fuldstændig de vers, der fordømmer vold mod civile. (Sura 2, v. 190 og Sura 60 v. 8)

MUSLIMSKE FUNDAMENTALISTER I DK På Nørrebro i København holder gruppen Hizbut-Tahrir til. Den består af en meget lille del af de muslimer, der bor i Danmark. Målet for gruppen er at bekæmpe Vesten og alle vestlige værdier. Ex: I 2005 protesterede en gruppe muslimske elever på Vestre Borgerdyd Gymnasium i København over at blive undervist i Darwins udviklingslære og Big Bang. Disse viste sig at være tilhængere af Hizb-ut-Tahrir.

problemstillinger:
Skal vi være bekymrede for kristen fundamentalisme? Er islam lig med kvindeundertrykkelse? Hvordan kan man forhindre fundamentalisme blandt unge? Bør man forhindre fundamentalisme blandt unge? Har Zionisterne ret til et 100% jødisk Israel? Hvordan er dagligdagen for ortodokse jøder? Hvordan forholder fundamentalistiske muslimer sig til voldtægt? Er abort en synd? Skal homoseksualitet forbydes?

# data[].attributes.body
Martin Luther
Martin Luther gik på latinskole, som barn. I 1501 begyndte han på universitetet i Erfurt, men han fik aldrig færdiggjort universitetet, da han på grund af en oplevelse valgte at lave helt om på hans livsstil. Luther valgte at forlade universitet, fordi han på en rejse kom i fare på grund af et voldsomt tordenvejr. Han aflagde et løfte til Gud om at han ville gå i kloster hvis han overlevede. Luther overlevede og droppede i 1505 universitet, for at blive munk. Luther gik i kloster i Erfurt. Efter få år begyndte han på sit præste studie. Den første tid som munk mente Luther at mennesket selv skulle gøre sig fortjent til frelsen. Efter noget tid mente Luther at han havde gjort sig fortjent til frelsen, men det skete ikke, da han fik en helt anden opfattelse af kristendommen. Han mente, at det er menneskets tro på Gud der er frelsen, og at gerningerne ikke er afgørende.

Frelse
Ifølge Luther frelses mennesket ved troen alene og ikke ved gerninger. Det betyder, at det er Gud, der frelser, for det er Gud, der skaber troen i menneskets hjerte.

Aflad
Et brev man kunne købe af kirken, som sørgede for at en selv, eller ens nærmeste ikke kom i skærsilden eller i mindre tid. Pengene man betalte gik til kirken ogf.eks. til at bygge Peters kirken i Rom. Martin Luther var meget imod afladsbreve, da han godt vidste at man ikke kunne betale sig ud ad skærsilden. Derfor gjorde han opgør mod kirken, og skrev de 95 teser.

Skærsild
Det sted man er, før man enten kommer i himlen,  eller helvede.
Skærsilden var noget alle ville prøve på at undgå, eller forkorte deres tid i. Det ligger i ordet, at det ikke er et rart sted at være, så folk prøvede at gøre deres tid der så kort som muligt.
Martin Luther var imod tanken om skærsild og gjorde op med den.

Syndefald og arvesynd
Luther videreførte arvesyndslæren. Menneskets er en synder men kunne samtidig se sig selv som tilgivet i tillid til, at Jesus havde taget menneskets synder på sig.

I denne tillid eller tro er der, sagde Luther, en befrielse og dermed en drivkraft til at gøre godt.

Efter Adam, fødes alle mennesker med synd, det vil sige uden frygt for Gud, uden tillid til Gud og med begær.

Hvilke ændringer kom Luther med?
Martin Luther fjernede bl.a. afladsbrevene, han mente at man ikke skulle betale sig til Guds tilgivelse, den gives uanset hvad, for mennesket  er født syndigt.
Præsten talte ikke længere latin, men på fks. dansk. Og kirken gik fra at være katolsk til at blive protestantisk.

95 teser
De 95 teser, var Luthers "oprør" imod den katolske kirke . Luther skrev de 95 teser mod afladen som oplæg til akademisk diskussion blandt præster og teologer.

Toregimentelæren
Luther mente at staten og kirken skulle adskilles. I 1500-tallet var de to nemlig slået sammen, hvilket Luther afskaffede , fordi han mente at kirken og staten ikke har noget med hinanden at gøre. Samfundet skal ikke styres af evangeliet

# data[].attributes.body
Gamle testamente:
I det gamle testamente findes der lignelser. Det Gamle Testamente er jødernes hellige bog. Her findes eksempler på, at jøderne også brugte lignelser til at forklare spørgsmål om forkerte og rigtige handlinger.
Det gamle testamente består primært af historien. Det Gamle Testamente består af 39 forskellige dele. Det fortæller om dagligdagen, eventyr og lignelser. Der er fortællinger om Adam og Eva, Moses, Abraham og flere. De kristne mener at Det Gamle Testamente forudsiger at frelseren, Jesus, skal komme.

Nye testamente:
Det nye testamente er den kristne bibels anden hoveddel, hvor den første hoveddel er det gamle testamente.

Det nye testamente er inddelt i 27 skrifter og består af fire evangelier som er skrevet af Matthæus, Markus, Lukas og Johannes, en række breve og til sidst Johannes´ åbenbaring.  I de fire evangelier står der beretninger om Jesus, om hans liv og hans død og opstandelse. Brevene er skrevet til nogle af de kristne menigheder. I brevene kan man få et indtryk i livet i de tidlige kristne menigheder. I den sidste del, altså Johannes´ åbenbaring, står der beretninger om verdens undergang og skabelsen af ny himmel og ny jord.

Lignelser:
Lignelser er den måde Jesus "underviste" sine disciple omkring ham selv.
Lignelsers formål er gennem en lille fortælling at kommentere eller anskueliggøre en sag eller et forhold. F.eks det at man ikke må være jaloux, kan være fortalt gennem en lille fortælling. Når man læser en lignelser, skal man kunne læse mellem linjerne, da de fleste lignelser skal opfattes som allegorier (En fortælling der har en anden betydning bag den oplagte betydning).

Lignelsen om den fortabte søn:
Lignelsen er skrevet af evangelisten Lukas og den handler om en far som har to sønner. En dag deler faderen sin formue mellem sønnerne og nogle dage efter rejser den yngste søn til et andet land. sønnen ødsler alle sine penge væk og landet bliver ramt af hungersnød, han vælger at rejse hjem til faderen igen. Faderen er meget barmhjertig og giver ham en kæmpe fest, men hans storebror synes at det er urimeligt at lillebroren får en fest når han selv har arbejdet hårdt og trofast for sin far. Faderen siger så: “Men nu burde vi alle feste og være glade, for din bror her var død, men er blevet levende igen, han var fortabt, men er blevet fundet.”

Budskabet i lignelsen er at alle begår fejl og når man står ved dem, bliver man tilgivet. Man er altid elsket og det er det vigtigste.

Faderen i lignelsen kan symbolisere Gud, som altid tilgiver.

Lignelsen om arbejderne i vingården:
Lignelsen handler om en mand der går ud om morgenen og lejer nogle til at arbejde i hans vingård, han lover dem en denar som løn når de er færdige. Så går der noget tid og manden går igen ud for at leje nogle til at arbejde i hans vingård. Og igen lidt senere, de bliver også lovet en denar i løn. Når det så er fyraften, skal de alle sammen have ders løn, også bliver dem der har arbejdet i længst tid sure på manden fordi han giver det samme i løn til dem der ikke har lavet ligeså meget som dem der har arbejdet siden morgenstunden. Manden siger så han må gøre hvad han vil med det der er hans.
Vi tænker at buskaberne med lignelsen er:
+ Man får hvad man er lovet.
+ Man skal være glad for det man får.

Den står i det nye testamente

Bjergprædikenen:
Da Jesus fortalte Bjergprædiken, tog han de 10 bud og gjorde dem meget svære at overholde. Jesus mente at man havde brug for et personligt forhold med Gud, altså det var ikke nok at gøre det, men man skulle også føle det. Derfor gjorde han dem svære, for at man ikke kan undgå at fejle, og skal derfor lære at tilgive hinanden.

Bjergprædiken udspringer fra de 10 bud.

Lignelsen om den barmhjertige samaritan:
Lignelsen handler om en mand, der rejser fra Jerusalem til Jeriko. Her bliver han overfaldet og ligger forslået og døende i grøften, der kommer både en præst levit forbi, men lader ham ligge. Men så kommer en fremmed, en samaritaner, forbi og samler den forslåede mand op.

Samaritanere og jøder var fjender i den tid, hvor Bibelen blev skrevet. Alligevel lader Jesus helten i historien være en samaritaner, og på den måde viser han, hvem der er ens næste: Det er nemlig den, der har brug for det.

# data[].attributes.body
Abrahamsreligionerne
Kristendom, jødedom og islam

Abrahamsreligionerne bliver til
Der er en historie om hvordan Abraham blev stamfar og hvordan de andre religioner blev lavet. Abraham blev stamfar for alle de tre religioner. Men Abrahams kone Sara kunne ikke få børn, og fik derfor et barn med slavinde Hager hvor barnet hed Ismael. Sara sendte Hager og Ismael i Ørkenen. Engel kommer og gør så Sara kan få børn, så fik Abraham og Sara en søn, som hed Isak. Ismael blev "far" for muslimerne og Isak blev "far" for jøderne.

Menneskesyn
Menneskesynet er en måde, at opfatte et menneske på i samfundet. Et eksempel kunne være, at nogle tror at mennesket er født syndigt, mens andre tror, at mennesket er føst uskyldigt. (Syndefaldsmyten)

Menneskesynet inden for kristendommen og jødedommen
Mennesket er syndere, da Adam og Eva spiste af den forbudte frugt.

Menneskesynet inden for islam
Mennesket er uskyldigt, og det er menneskets egne handlinger der gør dem til syndere.

Gudsopfattelse
Gudsopfattelse er den måde, som man opfatter eller ser sin gud som, ifølge ens tro.

Gudsopfattelsen inden for Jødedommen
I jødedommen bruger man monoteisme som betyder, at man kun  må have en Gud. Menneskets er en slags partner til Gud. Man må ikke tegne Gud.

Gudsopfattelsen inden for kristendommen
Gud af magten bag alle ting. Kristendommen har kun en Gud. Gud er både ond og god. Gud får mennesket til at elske og håbe. Han optræder som en faderlig figur. Alle er lige meget værd, men Gud er stadig den største. Man må gerne tegne Gud.

Gudsopfattelsen inden for islam
Mennesket skal tjene Gud, Man må ikke tegne ham. Gud tilgiver alle som angrer og synder og opfylder sine forpligtelser. Mennesket har brug for Guds vejledning til et harmonisk liv. Mennesket opfordres til at udnytte de evner og muligheder de har fået af Gud.

Billedforbud
Billedforbuddet betyder, at man ikke må tegne sin Gud. Der er nogle forskellige regler inde for de forskellige religioner. I islam må man ikke tegne sin Gud. I jødedommen må man heller ikke. I den kristne tro må man gerne, da Gud viste sig som et menneske.

Problemstillinger
Vi har arbejdet med billedforbuddet inde for de tre Abrahamsreligioner. Og om billedforbuddet hører under ytringsfrihed eller blasfemi. Om mennesket er født som synder eller som uskyldige. Og om mennesket er født ondt eller godt.

# data[].attributes.body
Hans Adolph Brorson
Er født den 20. juni 1694 i Randerup.
Død den 3. juni 1764 i Ribe
Han var en dansk salmedigter og biskop i Ribe fra 1741 til 1764.
Hans far hed Broder Brodersen var præst efter sin far igen.
i 1732 udgav Brorson et lille beskedent hæfte beregnet for den dansk talende del  af befolkningen i byen.
I de næste år udgav brorson 11 hæfter med titler for de seneres vedkommende fra afsnittene i tønder salmebogen.
Brorsons salmedigtning er præget af dyb interesse for troens oplevelses streg og erfarings demensioner som rækker tilbage til tidligere mystikere.

Op al den ting som Gud har gjort
I salmen høre vi om hvor od og stor gud han er. Man får at vide alt hvad han har gjort og hvor fantastisk det er. Han er støre end alle konger og er bedre end alle mennesker. Da det mindste gud har lavet er det største i vores øjne.

Gudsopfattelse i salmer
Gudsopfattelsen i salmer er altid god, da han altid fremstår som den store og mægtige, og han fremstår som om han er før alle mennesker og er den der bestemmer og den man skal se op til. (Han bliver ALTID talt godt om).

Salmer skaber fællesskab, og hjælper mennesker med at forkynde Guds budskab.