# data[].attributes.body
Hej david

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spis med sindsro fra kummefryserens dyb

Der er ingen fare forbundet med at spise selv årgamle fødevarer fra frost. Men kvaliteten falder, som tiden går.

De fleste ejere af en fryser med dybfrost har prøvet det adskillige gange:

Allerbagest i fryseskuffen eller nederst i kummefryseren finder du ved nærmere undersøgelser den ene pose efter den anden med kød, bær eller bagværk, der har måneder - ja, nogle gange år - på bagen.

VI GUIDER

Hvad stiller man så op med de gamle fødevarer? Skal de smides ud? Eller kan de tøs op og spises?

Her vil de fleste ønske sig svar på to afgørende spørgsmål: For det første: Bliver man syg af at spise det? For det andet: Smager det, som det skal?

Du bliver ikke syg
Svaret på det første spørgsmål er relativt enkelt, forklarer Jens Kirk Andersen, seniorrådgiver ved Fødevareinstituttet på DTU.

For man bliver ikke syg af at spise hverken kød, frugt, grøntsager eller fisk og skaldyr eller andre fødevarer, selv om de har forputtet sig i kummefryserdybet gennem flere år.

"For fødevaresikkerheden betyder det intet, hvor længe en fødevare har været nedfrosset. Bakterievæksten stopper, når temperaturen kommer under nul. Og det gælder for alle fødevarer", siger Jens Kirk Andersen.

LÆS OGSÅ Man kan altså i princippet gemme sine rester fra 40-års fødselsdagen og servere dem for gæsterne igen ved 50-års fødselsdagen - uden at risikere at gæsterne dermed forlader festen med en madforgiftning. Men, men. Glæden ved maden vil måske alligevel ikke være i top ved 50-års festen. For kvaliteten af nedfrossen mad daler, som tiden går. Fødevarerne vil med tiden blive udtørrede, harske eller slet og ret falde sammen, afhængig af hvilken madvare der er tale om.

LÆS ARTIKEL

Forlæng den gode smag
Men kender man nogle få genveje til korrekt opbevaring af sine fødevarer, vil også kvaliteten af varerne kunne forlænges betydeligt.

Mange af os har typisk fryseren godt fyldt op med kødvarer. Ligger det i fryseren gennem flere måneder, vil det med tiden kunne blive det, som i fagkredse kaldes frysebrændt. Frysebrændte kødprodukter bliver misfarvede, og ved øjesyn er man ikke i tvivl om, at kødet er blevet kraftigt udtørret.

Det samme kan i princippet ske med fisk, skaldyr eller bagværk. Her vil frysebrændingen kunne ses som en hvidlig overflade, der skyldes, at vand fra brød eller rejer er fordampet - typisk i forbindelse med temperatursvingninger, hvis fryselågen åbnes ofte, eller man har en fryser, der selv afrimer, og som derfor svinger i temperatur.

Frysebrænding skyldes også, at varerne ikke har været tilstrækkeligt emballeret. Er emballagen ikke vandtæt, vil kager, brød, fisk og kød tørre ud. Processen går langsomt på grund af nedkølingen, men ikke desto mindre vil den finde sted, hvis ikke varen er pakket ordentligt og lufttæt ind.

Hårdt fedt holder længere
Over tid vil frosne fødevarer med et indhold af fedt desuden harskne. Hvor hurtigt den proces går, afhænger blandt andet af, hvor meget fedt der er i varen, og hvor hårdt fedtet er.

"Varer med fedt, der har et lavt smeltepunkt, er mere sarte over for harskning end fødevarer med hårdt fedt. Lammefedt og oksefedt er hårdt fedt, og derfor holder det sig langt længere end for eksempel fedt i svinekød, fjerkræ og fisk", forklarer Jens Kirk Andersen.

LÆS ARTIKEL

Om man vil spise harske varer, er helt op til den enkelte forbruger. Det er ikke skadeligt at spise dem, men de smager derefter. Som regel vil der ikke være meget andet at gøre end at tø sine varer op og lugte til dem for at finde ud af, om de er harske.

Okse og lam holder længere
"Man er ikke i tvivl, hvis en pakke kød er harsk. Normalt lugter fersk kød ikke af meget, men harsk kød vil lugte som dårligt smør. En lugt, som de færreste bryder sig om", siger konsulent og ph.d. Lene Meinert fra Teknologisk Institut, der vurderer, at svinekød efter et halvt år i dybfrost vil begynde at dale så meget i kvalitet, at mange vil mene, at det ikke er værd at sætte tænderne i. Oksekød og lammekød vil typisk kunne holde sig længere. Reglen er, at jo mindre fedt fødevarerne indeholder, jo bedre holder de sig på frost.

Det er ilt, der forårsager harskning af vores frosne varer. Derfor er det en vældig god idé at få så meget luft som muligt ud af emballagen, inden madvarerne fryses ned.

Jens Kirk Andersen foreslår derfor, at man for eksempel laver sine kødposer helt flade, inden man slår knude på.

For at hindre harskning er vakuumpakkede varer klart at foretrække, når det handler om at bevare fødevarernes kvalitet så længe som muligt i frossen tilstand.

"Hvis man på forhånd ved, at det kød, man vil købe, skal fryses ned, er der ingen tvivl om, at vakuumpakket kød er det bedste i forhold til at sikre kvaliteten bedst muligt. Herved kan man minimere iltningen, der er årsag til harskningen, mest muligt", siger Lene Meinert.

Artiklen fortsætter efter annoncen

LÆS ARTIKEL

Af samme årsag anbefaler hun også, at man pakker sine kødvarer i hårde bakker om, hvis de skal fryses ned.

"Kødvarer, der ligger med masser af luft omkring, holder sig ikke godt på frost. Derfor er det en rigtig god ide at pakke kødet om i fryseposer og sørge for, at der er så lidt luft i poserne som muligt", siger hun.

Optøning koster væske
Hver gang et kødprodukt bliver tøet op, falder kvaliteten. Lægger man kød eller fisk til optøning på en tallerkenen, vil tallerkenen typisk flyde i væske efter endt optøning. Væsken kommer fra kødet, som dermed har mistet en del af sin saftighed. Det er i dag ikke tilladt for kødhandlere at sælge varer, der har været frosset mere end en enkelt gang. Årsagen er ikke, som mange måske tror, at det er sundhedsskadeligt at spise kød, der har været frosset og optøet flere gange. For det er det ikke, forklarer Jens Kirk Andersen. "Kød kan godt tåle at blive frosset ned flere gange, hvis blot man sikrer, at det har været køleskabskoldt gennem hele processen", siger han. LÆS ARTIKEL

Artiklen fortsætter efter annoncen

Verden står ved et historisk vendepunkt.

Men vi står der sammen.

Man kan altså ikke stille kød til optøning i køkkenvasken, tage på arbejde og komme hjem til kød, der måske har nået stuetemperatur og så derefter smide det i fryseren igen, fordi man alligevel hellere vil spise noget andet. Har kødet derimod ligget på køl i optøet tilstand i nogle få timer, er der ingen sundhedsfaglige argumenter i vejen for, at man kan smide det i fryseren igen. Men kødet vil miste saft hver gang, det sker.

Og samme nummer kan såmænd gentages også med varmebehandlet mad, hvis ellers man er villig til at acceptere en ringere kvalitet af sin mad, forklarer Jens Kirk Andersen.

"Varmebehandlede madvarer kan også fryses og optøs igen flere gange. Så længe maden ikke har for høj temperatur for længe, er der ikke noget problem med hensyn til risikoen for sygdom bagefter", siger han.

Redaktionen anbefaler:

Sisse Nikolajsen googlede og googlede.

Hvilke sexsygdomme skal man være opmærksom på, når man som kvinde har sex med en kvinde? Hvordan beskytter man sig? Og hvor stor er smitterisikoen?

"Jeg vidste ikke noget om det, og jeg kunne ikke finde noget fornuftigt om det nogen steder, og til sidst endte jeg med at skrive til en brevkasse. De svarede, at de kun havde hørt om en enkelt kvinde i verdenshistorien, som var blevet smittet med klamydia af en anden kvinde", siger hun.

23-årige Sisse Nikolajsen har været seksuel aktiv, siden hun var 14. Og hun er typen, der altid har ønsket at have styr på sin seksuelle sundhed. Derfor valgte hun allerede som 15-årig at bestille tid hos sin læge til test for sexsygdomme.

I dating-verdenen lægger vi kvinder øre til meget, men som minoritetskvinde må man ofte stå model til lidt ekstra. Hvis scoremålet er en afrikansk, asiatisk, mellemøstlig eller latinamerikansk kvinde, indledes samtalen sjældent med den klassiske: "Hvor ser du sød ud", eller "hvad laver du til daglig?". I stedet er det alt for ofte en af disse oplistede replikker, som jeg gerne vil fortælle jer danske mænd absolut IKKE virker.

Det er no go, de herrer! Så hvad virker? Hvad må man sige? Alt behøver ikke handle om kvindens hudfarve, rødder eller baggrund, så prøv med: "Hej, hvad hedder du?", "hvad laver du til dagligt?", eller "må jeg invitere dig ud?". Vigtigst er, at man holder sig fra sexistiske og racistiske indslag.

Kvinden spørger næppe heller dig, hvorfor du er hvid, og om du så ikke elsker Thomas Helmig. Og hun siger næppe heller, at hun virkelig elsker dit folks mad - det er jo sådan nogle lækre salt og peber-krydderier, I bruger i alt.

På femte døgn leder politiet efter den forsvundne 30-årige journalist Kim Wall, der sidst blev set på ubåden 'Nautilus', der sank fredag formiddag.

Nu står nyt vidne frem i sagen med et foto af Kim Wall og ubådsejeren fra torsdag aften. Aftenen, hvor journalisten forsvandt.

Den 23-årige studerende Johan Rasmussen så torsdag aften ubåden 'Nautilus' fra en fiskekutter, som lå for anker nær 'Middelgrunden', som er et område med en lille vanddybde i Øresund ved indsejlingen til Københavns Havn.

Ved 20-tiden så han ifølge BT ubåden komme sejlende bag om 'Middelgrunden' og fortsætte i nordlig retning op gennem Øresund et par hundrede meter.

Det summede i klassens kroge. Af forventning. Og forvirring.

"Men jeg forstår bare ikke, hvorfor vi ikke kan få begge dele. Både kommentarer og en karakter", spurgte en af pigerne i klassen.

Dansklærer Anne Bojsen cirkulerede rundt mellem de små grupper af elever.

"For så går projektet jo helt tabt, og karakteren kommer til at fylde det hele", svarede hun.

Lige nu er betjente i gang med at gennemgå ni adresser på Nørrebro, der alle tilhører flere ledere fra bydelens meget aktive bandemiljø.

Det oplyser Københavns Politi.

Efterforskerne leder efter genstande og andre beviser, som kan kaste lys over bandeledernes deltagelse i de skyderier og den vold, der plager området.

Ransagningerne finder blandt andet sted på Indre og Ydre Nørrebro.

Naturen på recept: Peter Q. Geisling møder Politikens sundhedsredaktør

Hvorfor er naturen sund for os, og hvorfor og hvordan kan den redde dig fra stress og tristhed? Få den videnskabelige forklaring.

Per Arnoldi og Henrik Palle - om rastløsheden sat i system

Politikens Henrik Palle har set nærmere på Per Arnoldis liv og karriere, og vil, i selskab med Per Arnoldi selv, forsøge at finde den røde tråd, måske en form for mening - og binde en sløjfe på det hele.

Rasmus Jarlovs armlægning med Claus Hjort vil blive afgørende for Konservative

Forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig kan komme til at afspejle, hvor stor magt de konservative har internt i regeringen, vurderer partiets tidligere pressechef.

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste ejere af en fryser med dybfrost har prøvet det adskillige gange: Allerbagest i fryseskuffen eller nederst i kummefryseren finder du ved nærmere undersøgelser den ene pose efter den anden med kød, bær eller bagværk, der har måneder - ja, nogle gange år - på bagen.

# data[].attributes.body
Hej med dig

# data[].attributes.headline
Team 27 - Amani, Katrine, Frida, Emilie og Lucas

# data[].attributes.subject
Team 27 - Amani, Katrine, Frida, Emilie og Lucas

# data[].attributes.body
En måde at kommunikere på
Grammatik
Lucas

# data[].attributes.headline
A-team (Jonas, Nicholas, Frederikke og Kristoffer)

# data[].attributes.subject
A-team (Jonas, Nicholas, Frederikke og Kristoffer)

# data[].attributes.body
Sprog er:
- Kommunikation
- At udtrykke sig (Kropsprog, tegnsprog, toneleje)
- Ordvalg

# data[].attributes.headline
Team sha - Simone, Rasmus, Malik og Clara

# data[].attributes.subject
Team sha - Simone, Rasmus, Malik og Clara

# data[].attributes.body
- Kommunikation
- Det fører verden sammen
- En måde at udtrykke sig på
- ingen sprog = ingen kontakt

# data[].attributes.body
hvad er sprog?
En form for kommunikation
Kropssprog
connection
verbalt og nonverbalt
udtrykkelse
lyde

# data[].attributes.headline
Hvad er sprog? Jasmin, Lukas, Benjamin og Neel (team brock)

# data[].attributes.subject
Hvad er sprog? Jasmin, Lukas, Benjamin og Neel (team brock)

# data[].attributes.body
-Kommunikation
-Globalt
-Lært siden barns ben
-Kropsprog/tegnsprog
-En måde at udtrykke sig på

# data[].attributes.headline
D.A.Y.Arrrr (David, Anton, Yasmine og August)

# data[].attributes.subject
D.A.Y.Arrrr (David, Anton, Yasmine og August)

# data[].attributes.body
hvad er sprog

Sprog er kommunikationsmåder som både fungerer verbalt og non-verbalt. Sprog bruges af mennesker i et samfund til at udtrykke sig og kommunikerer.