# data[].attributes.body
 Vapautuksen teologia ilmentää kristillistä sosialismia niin, että se sai vaikutteita marxilaisuudesta. 

# data[].attributes.body
Roomalaiskatolisella kirkolla on ollut poliittinen asema Latinalaisessa Amerikassa.

# data[].attributes.body
Kristinusko levisi ristiretkeilöiden mukana Latinalaiseen Amerikkaan. Jesuiitat puolustivat alkuperäisasukkaita. He lisäksi kouluttivat heitä. Jesuiitat kokosivat ihmisiä yhdyskuntiin. Synkretismi näkyy esimerkiksi Maria-kulteissa, tunnetuin on Meksikon Guadalupen Neitsyt.

# data[].attributes.body
Venäjän kristillityminen johtui siitä, kun Kiovan Venäjän ruhtinas Vladimir päätyi kristinuskoon sen jälkeen kun oli tutkinut mikä uskonto yhtenäistäisi kansan. Hän otti kasteen vuonna 988 ja myös hänen kansansa kääntyi ortodoksisuuteen.

Neuvostoliiton aikainen uskontokielteisyys tapahtui vuosina 1917-1991. Ortodoksinen kirkko säilyi, koska oli historiallisia kytköksiä tsaariin ja oli valtion tuki ja suojelus.

Ortodoksinen kirkko on suuressa asemassa, sillä ortodoksisuus tarkoittaa yhteistä ja yhtenäistä. Venäjällä kaikilla on sama kieli ja sama kotipaikka, joten ollaan hyvin yhtenäisiä.

Vuonna 1917 tapahtuneen vallankumouksen jälkeen kirkko ja valtio erotettiin ja kirkon omaisuus otettiin valtiolle. Uskonnonopetus kiellettiin ja uskonnonharjoittamista rajoitettiin. 1930-luvulla Josef Stalinin aikana ortodoksipiispoja, -pappeja, -munkkeja ja -nunnia vietiin vankileireille tai teloitettiin ja vähemmistökirkkojen toiminta tehtiin mahdottomaksi. Neuvostoliiton romahdettua 1991 ortodoksikirkon asema on hiljalleen vakiintunut ja suosio kasvanut. Kirkon ja valtiovallan suhteet ovat lähentyneet. Esim. Vuonna 2015 Putin osallistui pyhän Vladimirin kuoleman tuhatvuotisjuhlaan.

Tyypillinen pääsiäisruoka koostuu pashasta ja kulitsasta. Ennen pääsiäistä kuitenkin seuraa suuri 49 päivää kestävä paasto. Sipulikupolikirkoissa kupolien muodot kuvaavat sammumattoman rukouksen liekkiä. Täsät syystä nimitys sipulikupoli on loukkaava. Venäläinen risti on kahdeksanpäätyinen.

Muut uskonnot ovat niinsanottuja vähemmistöuskontoja ja ovat erittäin vahvalla häviämisen kannalla.

# data[].attributes.body
Lähi-idän maissa ja islamilaisissa maissa vähemmistöuskonto. Ylipäätään synnyinalueellaan ja varhaisella leviämisalueellaan kristinusko on nykyään vähemmmistö. Tällaisia maita ovat esim. Libanon, Syyria, Irak, Egypti ja Turkki. Lähi-idän enemmistöuskonto on islam, mutta Israelin enemmistö on juutalaisia. Eniten kristittyjä on Egyptissä, joiden määrä on 15% maan väestöstä. Syyriassa taas kristittyjä on 10% väestöstä. Turkin, Libanonin ja Jordanian alueella on monna kristinuskon suuntauksia, mutta pääosin siellä on ortodokseja. Libanonissa on kuitenkin myös Paavin yhteyteen kuuluva kirkko.

Jerusalem on pyhä kaupunki kristityille, juutalaisille sekä muslimeille. Alunperin Jerusalem oli juutalaisten historiaa. Jerusalemin toisen hävittämisen jälkeen Jerusalem asetettiin Rooman vallan alle, jonka jälkeen kristinuskon noustua valtauskonnoksi kaupungista tuli osa kristinuskoa Jeesuksen kärsimyshistoriaan takia. Islamin nimissä rakennettiin Temppelivuorelle 691 moskeija. Jerusalem on islamin pyhä kaupunki, koska siellä kerrotaan Profeetta-Muhammedin ratsastaneen taivaaseen.

Kristittyjen olot Lähi-idässä vaihtelevat. Islam on kunnioittanut kristinuskoa niinsanottuna "kirjan uskontona". Islamissa on myös tunnustettu profeetoiksi monia Raamatussa esiintyviä henkilöitä. Historian aikana kristinuskoinen väestö on kohdannut kyllä sosiaalista syrjintää, mutta harvemmin vainoja. Viime vuosina poliittinen tilanne ja vastakkainasettelu on tullut siihen, että kristinuskon, islamin ja juutalaisuuden välit ovat kiristyneet Lähi-idässä. Varsinkin Egyptin, Syyrian, Irakin ja Iranin alueella kristittyjen elämä on vaarallista. Irakin sodan takia monet kristityt ovat olleet maanpaossa. Kristinuskoa kohtaan tapahtuneita iskuja ovat mm. kirkkoihin kohdistuneet hyökkäykset ja pappien kidnappaukset. Ääri-islamistiset liikkeet kuten Isis ovat kohdelleet kristittyjä kuin vihollisia. Kristinuskon on arveltu häviävän Lähi-idästä tulevaisuudessa.

Islamistisissa maissa uskonvapautta ei ole ja kristinuskon tunnustaminen voi johtaa syrjintään. Kristityille vaarallisia maita ovat Afganistan ja Pakistan. Niissäkään ei ole uskonnonvapautta tai vakaata hallintoa. Taleban-sissit pitävät tiettyjä alueita vallassaan väkivalloin. Kristittyjen juhliin ja kirkkoihin on hyökätty sekä heitä on tuomittu kuolemaan syytettynä jumalanpilkasta. Lähi-idän kirkot ovat pitäneet kokouksia kirkkojen tilanteesta. Konfliktien katsotaan heijastuvan muuallekkin maailmaan. Paavi Franciscus on vedonnut Lähi-idän kristittyjen vainon lopettamiseksi.

# data[].attributes.body
- Kristinusko levisi alunperin Austraaliaan siirtolaisten kautta. Siirtolaisuus oli vapaaehtoista tai vangillista. Monia vankeja tuotiin Austraaliaan imperialismin aikana. Mutta monet tulivat myös rahan perässä; maanviljelymahdollisuuksien, karjankasvatuksen tai kultalöydösten toivossa.

- Australiassa on paljon anglikaaneja siirtolaisuuden takiajoten heidän kirkkollaan on suuri asema siellä. Roomalaiskatolisilla on kuitenkin suurin asema Australiassa. Mutta viime vuosina kristinuskon vähenemistä on ollut paljon, ja myös uskottomuus on lisääntynyt paljon. Aasiasta on tullut paljon maahanmuuttajia jolloin budhalaisuus on lisääntynyt paljon. Se onkin kristinuskon jälkeen suurin kirkkokunta. Monet paikalliset kääntyvät myös paljon buddhalaisuuteen.

- Aboriginaaleja on nykyään Australian väestöstä vain noin yksi prosentti. Maahanmuuttajat toivat mukanaan kristinuskon jolloin aboriginaalien oma luonnonuskonto syrjäytettiin. Nykyään heidän uskontoaan ja asemaansa on pyritty parantamaan, ja arvostamaan enemmän.

- Uudessa-Seelannissa myös siirtolaisten mukana tullut kristinusko nousi väestön suosioon. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat roomalaiskatolisuus ja anglikaanisuus. Kuitenkin Uuden-Seelannin alkuasukkaiden maorien asema on säilynyt hyvänä, parempana kuin aboriginaalien. He ovat onnistuneet integroitumaan yhteiskuntaan hyvin.

# data[].attributes.body
Tilastotietoja eri kirkkokuntien ja uskontojen kannattajamääristä Euroopan eri maissa, eurooppalaisten Jumala-uskosta jne:

Euroopassa on, sekä kristittyjä että uskonnottomia, sekä muslimien määrä Euroopassa on kasvanut huomattavasti.
Suurin osa Euroopan kristityistä on katolilaisia ja Pohjoismaissa on eniten protestantteja, erityisesti luterilaisia. Englanti on anglikaanisen kirkon aluetta, Ortodokseja on taas eniten itäisen Euroopan alueella.
Euroopan maissa on tiedostettu oikeus uskonnonvapauteen jo valistuksen ajalta, Eurooppa on nykyään moniuskoinen ja monikulttuurinen.

Useissa Euroopan maissa on pyritty saavuttamaan uskontoneutraali valtio,  joka kohtelee kaikkia uskonnollisia ja uskonnottomia yhteisöjä yhdenvertaisina ja edistää kaikkien uskonnonvapauden toteutumista myönteisessä hengessä.
Euroopan Unioni ei tunnusta mitään tiettyä uskontoa, vaan sen asiakirjoissa tuodaan esiin uskonnon- ja katsomuksenvapaus, ja sen jäsenmaiden, kuten myös muiden Euroopan maiden, lainsäädäntöön sisältyy uskonnonvapaus
kukin maa saa kuitenkin itse päättää, kuinka valtion ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudelliset suhteet järjestetää.

Sekularismi tarkoittaa maallistumista, eli uskonnon merkityksen vähenemistä. Se ilmenee siten, että esim.  Ranskan nykyisessä valtiossa edelleen nähtävissä voimakas ero kirkon ja valtion välillä.
individualismi taas tarkoittaa yksilökeskeistä arvoihin perustuvan maailmankuvan korostumista. Individualistinen kannustaa ihmisiä ajattelemaan itse, olemaan vastuussa elämästään ja toimistaan
uskonnottomuus tarkoittaa sitä elämänkatsomusta, joka ei ole uskonnollinen. Uskonnottomuus on lisääntynyt 3,8 prosenttiyksikköä.
uusateismi on taas ateismin haara, johon liittyy kiinteästi monia perinteisiin uskontoihin liitettyjä piirteitä. Uusateismi on lisännyt uskonnonvastaisuutta Euroopassa.

# data[].attributes.body
Intiassa on 1.2 miljardia ihmistä, ja niistä noin 3% on kristittyjä. Sen asema vaihtelee, ja Intiassa on alueita, joissa kristinusko on enemmistöuskonto.

Intian hindulaisten mukaan kristityt kuuluvat kastittomiin eli daliteihin. Mohandas Mahatma Gandhi puolusti dalitien oikeuksia.  Hän vetosi Uuden testamentin vuorisaarnaan ja sen arvoihin väkivallattomuudesta sekä hindulaiseen ahimsa-periaatteeseen, jossa ilmenee elämän kunnioittaminen ja väkivallattomuus. Ghandin toiminnasta seurasi tämän kastijärjestelmän ja siitä seuranneen syrjinnän kieltäminen vuonna 1950. Nykyisin kristillisissä seurakunnissa dalitit saavat ihmisarvoista kohtelua. Syrjintä ei ole kuitenkaan vieläkään kokonaan kadonnut Intiasta.

Äiti Teresa on Makedoniasta kotoisin oleva nunna. Hän koki kutsumustyökseen auttaa kaikkein köyhimpiä. Hän perusti Rakkauden lähetyssisaret-sääntökunnan, joka toimii edelleen Intiassa ja monissa muissa maissa.  Äiti Teresa alkoi opettaa lapsia. Lähetyssisaret auttoivat heikkoja ja köyhiä ihmisiä hoitokoiteihin.

Kristinuskon ensimmäiset vaikutukset tulivat Kiinaan 600–800-luvuilla. Silloin kristinuskoa kannatta jopa keisarillinen perhe. Kristinusko oli kuitenkin kiellettyä ja kristityt surmattiin. 1200-luvulla fransiskaaniset kerjäläisveljestöt tekivät lähetystyötä islamilaisessa maailmassa ja Aasiassa. Kristinusko ei saanut  kannatusta kiinalaisten keskuudessa, koska fransiskaanit eivät hyväksyneet kiinalaiseen uskonnollisuuteen liittyvää esi-isien palvontaa. 1500-luvulla roomalaiskatolinen usko tuli tunnetummaksi Kiinassa jesuiittojen työn tuloksena.

Vasta 2000-luvulla kristilliset kirkot ovat vahvistaneet asemiaan Kiinassa. Kirkoissa työskentelee kiinalaisia ja Raamattua käännetään kiinan ja monien vähemmistökansojen kielelle. Roomalaiskatolinen kirkko on Kiinassa itsenäinen. Kiinan valtio nimittää piispat eli nimitystä ei tee paavi, kuten roomalaiskatolisessa kirkossa.Osa Kiinan kristityistä pysyttelee niin sanotuissa rekisteröimättömissä kotikirkoissa, koska he eivät halua toimia valtion valvonnan alla.  Kiinan kristittyjen määrästä on vaikeaa antaa tarkkaa lukua, mutta heitä on ainakain monia kymmeniä miljoonia.

Japanissa kristittyjä on tällä hetkellä alle yksi prosentti 127 miljoonaisesta kansasta. Filippiineillä kansasta 80% on katolilaisia. Etelä-Koreassa kristittyjä on noin kolmannes väestöstä, mutta kristinuskon vaikutus yhteiskuntaan on ollut suurempi kuin jäsenmäärä antaa ymmärtää.

Filippiinit on ainoa Kaukoidän maa, jossa kristinusko on enemmistöuskonto. Siellä on uskonnonvapaus. Espanjan siirtomaavalta on vaikuttanut maan uskontoon ja pääuskontona siellä vaikuttaa roomalaiskatolinen kirkko.

# data[].attributes.body
Kristinusko levisi ristiretkeilöiden mukana Latinalaiseen Amerikkaan. Jesuiitat puolustivat alkuperäisasukkaita. He lisäksi kouluttivat heitä. Jesuiitat kokosivat ihmisiä yhdyskuntiin. Synkretismi näkyy esimerkiksi Maria-kulteissa, tunnetuin on Meksikon Guadalupen Neitsyt.

Kontekstuaalisuus näkyy niin, että intiaanien alkuperäisuskonnot ja  afrokaribialaisuus ovat sekoittuneet katolisuuteen. Paastoa edeltävät karnevaalit on muutettu iloisiksi sambakarnevaaleiksi. Etelä-Amerikkalaisten pyhimys Guadalupen neitsyt on vastine katolisten neitsyt Marialle.

Santeria on kehittynyt Kuubassa afrikkalaisperäisen väestön parissa. Siinä on keskeistä katolinen symboliikka, sekä hengille, jumalille ja pyhimyksille uhraaminen. Kuolleiden päivän taustalla on atsteekkien ja mayojen rituaalit sekä katolinen pyhien vainajien päivä. Kuolleiden päivää vietetään myös Yhdysvalloissa. Yleinen symboli on pääkallo. Haitin voodoo perustuu Dahomeyn fon-orjien uskontoon, johon on sekoitettu katolisuutta, sekä taino-. arawak- ja karibi-intiaanie uskontoa. Haitin voodoota leimaa zombit, vampyyrit ja ihmisuhrit.

Vapautuksen teologia tarkoittaa raamatuntulkintapaa joka pyrkii kristinuskon pohjalta ja Raamatun opetuksia käyttäen edistämään oikeudenmukaisuuden tapahtumista. Vapautuksen teologia syntyi Latinalaisessa Amerikassa, koska 1960-luvulla latinalaisamerikkalaiset piispat asettivat köyhien aseman parantumisen teologian lähtökohdaksi. Vapautuksen teologia ilmentää kristillistä sosialismia niin, että se sai vaikutteita marxilaisuudesta. Johannes Paavali II vastusti teologiaa, koska hän piti sitä Marxilaisena.

Roomalaiskatolisella kirkolla on ollut poliittinen asema Latinalaisessa Amerikassa. Kirkkoon kuuluu ihmisiä jotka haluavat vaikuttaa yhteiskuntaan, papit taistelleet itsenäisyydestä. He ovat ottaneet kantaa ihmisoikeuksiin ja köyhien elinolojen parantamiseen. 1960-luvulle saakka katolisella kirkolla oli vakaa asema. Latinalaisessa Amerikassa on n. 600 miljonaa roomalaiskatolista.

Helluntaiherätykseen on osallistunut kymmeniä miljoonia roomankatolisia. Viidesosa Latinalaisista Amerikkalaisista myöntää olevansa protestanttisia.

# data[].attributes.body
Yhdysvalloissa on monia eri uskontoja ja kristittyjä siellä on noin 230 miljoonaa. Eli pääasiallisesti siellä on kristittyjä, enemmäkseen protestanttisia, mutta eteläisimmissä osavaltiossa on paljon katolisen kirkon jäseniä.

Yhdysvalloissa on kansalaisuskonnollisuus ja se tulee ilmi siten, että poltiikkaa myöten Yhdysvallat mieltävät oman kansansa aseman maailmassa erityiseksi. Presdentitkin ovat käyttäneet uskontoa puheissaan ja myös ovat käyttäneet uskonnollista retoriikkaa.

Aikoinaan 1600-luvulla kun Euroopasta tuli Yhdysvaltoihin paljon uskontonsa takia vainottuja ihmisiä, he halusivat, että Yhdysvalloissa olisi uskonnonvapaus kaikille.

Uskonnon ja valtion ero tarkoittaa sitä, että valtio ei ota mitään kantaa uskontoihin ja ne eivät ole missään tekemisissä keskenään.

Tilastokartta siitä, että kuinka moni uskoo Jumalaan: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/d2/Religious_Belief_in_North_America.png

Evankelilaisuudessa vietetään oikein isoja massaevankeliomistapahtumia. Fundamentalismia yritetään pitää yllä pyhin tekstien avuilla, sillä fundamentalistit kokevat, että moderni uskonto on uhka. Karismaattisessa liikkeessä on paljon erilaisia rituaaleja, joihin kuuluu mm. puheenvuorot, musiikkiesitykset, yhteislauluista, jne.

Yhdysvalloissa syntyi monia uususkontoja. Muutamia niistä ovat esim. helluntailiike, karismaattisuus, Jehovan todistajat ja mormonit.

# data[].attributes.body
Egyptin koptikirkon perustajana pideteään apostoli ja evankelista Markusta, joka kuoli Aleksandriassa samoihin aikoihin kun Egyptistä tuli kristitty valtio. Nykyään Egyptin kristityt ovat vähemmistöä.

Etiopiasta tehtiin kristitty valtakunta vuonna 330, jonka jälkeen maan ensimmäinen evankelista, pyhä Frumentius, määrättiin Etiopian piispaksi. 1900-luvulla etiopialaiset vaativat, että vanhasta systeemistä, jossa koptilainen patriarkka määräsi piispoiksi vain Egyptin koptikirkon jäseniä, luovuttaisiin, jotta he saisivat itse päättää omat piispansa. Etiopian ortodoksinen kirkko pysyi valtionkirkkona 1974 asti. Etiopia on ainoa enemmistöltään kristitty maa Pohjois-Afrikassa. Maassa on maailman kolmanneksi suurin luterilainen kirkko, vuonna 1959 perustettu Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus. Naispappeja on kirkossa vihitty jo 20 vuotta.

Suomen Lähetysseura auttaa Tansaniassa kouluttamaan kyläyhteisöjen johtajia ja avustamalla, esimerkiksi lukukausimaksuissa, vähävaraisia ja vaikeista oloista tulevia lapsia. Namibiassa Suomen Lähetysseura tukee seminaaria, josta valmistuu pappeja kirkon palvelukseen. Myös lapsia ja nuoria tuetaan, esimerkiksi tukemalla oppilaitostyötä ja kirkon päiväkoteja. Namibiassa toimii tyttöpartiojärjestö, jonka kanssa lähetysseura tekee yhteistyötä.

Musta teologia lyhykäisyydessään korostaa rasisminvastaisuutta ja mustien aseman parantamista yhteiskunnassa. Afrikkalainen teologia pyrkii yhteensovittamaan kristinuskon ja afrikkalaisen kulttuurin ja uskonnon.

Heimouskontojen noidat, shamaanit, rukouksella paranteamiset ja näyt ovat osa afrikkalaista kristinuskoa.

Afrikassa jumalanpalveluksiin sisältyy myös tanssia, laulua, rytmisoittimia:

https://www.youtube.com/watch?v=dNrEt-0YbcU

https://www.youtube.com/watch?v=jnGOOAi9t1o&t=34s

# data[].attributes.body
Euroopan maat ovat jakautuneina enemmistöltään roomalaiskatolisiin, protestanttisiin ja ortodoksisiin maihin. Suurin osa Euroopan kristityistä on katolilaisia. Pohjoismaissa on eniten protestantteja, erityisesti luterilaisia. Englanti on anglikaanisen kirkon aluetta. Ortodokseja on eniten itäisen Euroopan alueella. Euroopassa kirkkojen jäsenmäärä on laskenut viime vuosikymmeninä. Protestanttiset kirkot ovat menettäneet katolisia kirkkoja enemmän jäseniä. Etenkin kirkon toimintaan osallistuminen on vähentynyt.

Uskontodialogi
- Uskonnollisten ryhmien yhdessäolo on sujunut hyvin
- Kristilliset kirkot ja eri uskonnot ovat tehostaneet vuorovaikutusta eri uskontoihin kuuluvien ihmisten välillä
-Uskontojen välistä suhdetta hallitsevat pahimmillaan jännitteet, vainot ja väkivaltaisuudet ja parhaimmillaan keskinäinen hyväksyntä, yhteistyöhön tähtäävä vuoropuhelu ja suvaitsevaisuus~