# data[].attributes.body
Ser det brukes på litt forskjellige måter, i forelesing føres det inn søkeord og i Thildemann boken brukes det tilsynelatende på en annen måte. Spørsmålet her blir

Svar: PICO brukes først og fremst for å bryte ned/operasjonalisere problemstillingen sånn at det blir lettere å finne søkeord.

# data[].attributes.body
En av artiklene mine er en oppsummerings artikkel, og sammenfatter tidligere forskning som danner grunnlag for hvordan en bør avhøre mennesker med utviklingshemming. Er dette en godkjent artikkel eller faller det inn under kategorien "review artikkel".

Svar: Det er generelt lurt å finne artikler med IMRaD-struktur som har en tydelig resultatdel. Da blir det enklere for dere å gjøre analyser og finne tema på tvers av artiklene deres.

# data[].attributes.body
Hvor mye skal inn på resultat? Blir fort mye tall om en skal gjengi kvantitative studier?

Svar: Trenger ikke nødvendigvis å angi mye tall, med hovedtrekkene av resultatene. Se hva som trekkes fram i abstractet, og i det første avsnittet i diskusjonsdelen oppsummeres ofte resultene også.

# data[].attributes.body
Er det noen direkte oversettelse for "peer"?

Svar: Likemann (en jevnbyrdig person)

# data[].attributes.body
Hver litteraturmatrise skal ikke oversige en side. Jeg sliter med å gjengi resultatdelen, på en kortfattet måte og likevel inkludere alle punktene. Kan vi velge ut deler fra resultatet og gjengi i litteraturmatrisen?
Er det noe spesielt vi må tenke på? eks forklaring av begreper.. ect.

Svar: Dere trenger ikke å bruke plass i litteraturmatrisen på å forklare begreper. Se i abstractene hva som trekkes fram som det essensielle mtp. resultatene.

# data[].attributes.body
Det stilles krav til at 2 (helst 3) søkemotorer er brukt i søkeprosessen. Vil det si at vi må ha valgt å inkludere artikler fra tre forskjellige søkemotorer, eller kan vi ha artikler fra feks. to søkemotorer (og kanskje ha funnet noen ved å gjøre et manuelt søk i referanselister)?

Svar: Nei, du må ikke ha inkludert artikler fra tre søkemotorer, men du må vise at du har søkt i flere søkemotorer. Hvis du har funnet artikler gjennom f.eks. manuelle søk i referanselister, beskriver du det med egne ord.

# data[].attributes.body
har funnet en relevant og i mine øyne god artikkel som er gjort i Nederland med fokus på svar fra sykepleiere i Nederland - kan dette brukes?

Svar: Den kan du fint bruke. Nederland kan sammenlignes med Norge. Helt greit at det er sykepleiere også, men kan da være lurt å argumentere for hvorfor det er VP-relevant.

# data[].attributes.body
Jeg har satt meg helt fast på teori delen.
De artiklene jeg har funnet kommer frem til mye av det samme, og ingen som motsier seg hverandre helt.
Jeg føler vi må ha en "påstand" eller en hypotese, altså en "teori" (i tillegg til problemstillingen) som vi skal bevise elle motbevise gjennom de artiklene vi finner. Og til slutt reflektere frem til et resultat. Har jeg misforstått helt?

Svar: Det er problemstillingen som skal besvares, ikke en teori/hypotese som skal bevises eller motbevises. Resultatene dere finner i de utvalgte artiklene skal drøfte opp mot/i lys av det dere beskriver i teoridelen.

# data[].attributes.body
Synes dette med artikler er vanskelig. Skal jeg bare ha med resultatene fra deres studier, eller kan jeg også dra inn det de har pekt på i sin diskusjonsdel, i min diskusjonsdel? Ofte understeker de sine funn og påstander med annen litteratur? Hvordan kan man bruke dette på en ryddig måte?

Og bare slik at jeg har forstått det riktig:
Under min resultatdel så presenterer man vell bare relevante funn fra studien?

Svar: I din diskusjonsdel skal du i all hovedsak diskutere resultatene i artiklene opp mot hverandre og i lys av teorien du bruker. Så ja, under din resultatdel presenterer du bare relevante funn fra studien.

# data[].attributes.body
Flere av mine artikler som jeg leser, "kommer frem" til det samme resultatet, og sliter med å finne noen som motsier eller utfordrer dette. Er det en ulempe med tanke på mangel på flere perspektiv?

Svar: Man får jo litt mer spennende diskusjoner hvis man kan se noe fra ulike perspektiv, men det viktigste er at dere finner artikler som besvarer problemstillingen. Hvis de finner det samme, så er jo det også et funn. Og så må det diskuteres opp imot teorien/referanserammen for oppgaven.

# data[].attributes.body
Er det en ulempe å bare ha norske artikler? Burde man ha flere engelske og eller internasjonale studier?

Svar: Det viktigste er at dere finner fem vitenskapelige artikler som besvarer problemstillingen. Men dette er et spørsmål dere kan ta opp på webinaret med Aud Elisabeth.

# data[].attributes.body
Det har vært mye snakk om forskningsspørsmål i forelesning denne uken, er det det samme som problemstillingen vår eller er det noe annet?

Svar: Hvis du søker på en definisjon av problemstilling og forskningsspørsmål, vil du finne at en problemstilling er mer en beskrivelse av problemet/utfordringen, og at forskningsspørmål blir spørsmålene du stiller for å prøve å finne ut av problemstillingen. Men for dere brukes de begrepene om hverandre.

# data[].attributes.body
Må vi beskrive hvilken metode artiklene vi velger er skrevet på. Skjønner vi må forstå hvordan artikkelen har funnet frem til sitt resultat, men må vi gjengi det i bacheloroppgaven? Eks hvis de har brukt et spørreskjema eller gjengivelse av modeller?

Svar: Hvilken metode artiklene har brukt beskrives i litteraturmatrisen.

# data[].attributes.body
I forelesningene som ligger ute om litteratursøk. Er det en modell som ligger ute som vi kan bruke for å få en oversikt over de forskjellige artiklene, er dette noe vi burde ha med i bacheloren, eller er det for å hjelpe oss til å få en oversikt over selve artikkelen.

Svar: Bruk litteraturmatrise (beskrevet av Thidemann) for de fem utvalgte artiklene.

# data[].attributes.body
Er multistudium det samme som review artikler?

Svar: Nei. Et multistudium er et stort prosjekt som består av flere studier.

# data[].attributes.body
Hva er en referanseramme? Vet sykepleiere baserer hele bacheloren sin på "sykepleierens referanseramme", men har ikke hørt noe om "vernepleierens referanseramme". Og hvordan skal vi eventuelt bruke den i bacheloroppgaven?

Svar: Det er nok ikke noe som heter "sykepleierens referanseramme" eller "vernepleierens referanseramme". En referanseramme er det dere forstår funnene/resultatene fra de utvalge artiklene i lys av. Teorien dere bruker i teoridelen blir da referanserammen dere bruker for å diskutere og forstå funnene deres.

# data[].attributes.body
Brukte pubmed for å søke etter artikler. Trykket meg inn på en artikkel, og fant deretter en annen artikkel under "related articles"  som jeg ønsker å bruke som en av de fem. Hvordan dokumenteres dette i søketabellen?

Svar: hvis dere håndplukker en (eller to) artikler, beskriv hvordan dere fant artiklene nedenfor søketabellen.

# data[].attributes.body
Hva er en "Feature Article" og kan man bruke det som en av de 5?

Svar: Så fremt den fyller kravene til å være en vitenskapelig artikkel.

# data[].attributes.body
Kan vi velge selv om vi vil bruke APA 6 eller 7?

Svar: Dere kan velge selv. Være konsekvent og nøye med referanser!

# data[].attributes.body
Er det lov å bruke en pilot studie som en av de fem artiklene?

Svar: Ja, så fremt den fyller kravene til å være en vitenskapelig artikkel.

# data[].attributes.body
Om vi har brukt sjekklister i søkeprosessen. Hvordan henviser vi til disse i litteraturlisten?

Svar: Se f.eks. eksamensoppgaven som ligger på BB om seksualitet og utviklingshemming.