# data[].attributes.headline
כל הדרכים להשתמש בסיפורים בהדרכה (מאמר)

# data[].attributes.subject
כל הדרכים להשתמש בסיפורים בהדרכה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.headline
מה הסיפור שלך-איך סיפורים עוזרים להעביר מסרים ואיך מספרים סיפור מעניין (פודקאסט)

# data[].attributes.subject
מה הסיפור שלך-איך סיפורים עוזרים להעביר מסרים ואיך מספרים סיפור מעניין (פודקאסט)

# data[].attributes.body
פודקאסט של שירותי בריאות כללית, בפרק עם גליש אקרמן-ברש

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק #27 מה הסיפור שלך? אמנות הסטוריטלינג

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from יוצא מן הכלל(ית) on Spotify. אורחת: גלית אקרמן ברש על מה דיברנו - איך סיפורים עוזרים לנו להעביר מסרים? - איך לגרום לאנשים להקשיב לנו? - מה זאת הצגה עצמית נכונה? - טיפים וכלים שיהפכו את הסיפור שלנו למעניין (וגם מה לא כדאי לעשות...)

# data[].attributes.headline
סטוריטלינג- איך למצוא את הסיפור הנכון ואיך לספר אותו (פודקאסט, 28 דקות)

# data[].attributes.subject
סטוריטלינג- איך למצוא את הסיפור הנכון ואיך לספר אותו (פודקאסט, 28 דקות)

# data[].attributes.body
ליאור שהם מתארח בפודקאסט "טפאס"

# data[].attributes.attachment_link.title
טפאס פרק 7- סטוריטלינג- איך למצוא את הסיפור הנכון ואיך לספר אותו. עם ליאור שהם

# data[].attributes.headline
קורס אונליין חינמי בנושא חניכה

# data[].attributes.subject
קורס אונליין חינמי בנושא חניכה

# data[].attributes.body
קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ארגונים בהם מנהלים מקפידים על תהליכי חניכה מבטיחים ביצועים טובים יותר ב-21% לעומת ארגונים אחרים. חניכה מעלה גם ביצועים של עובדים ומחויבות ארגונית בכמעט 40%, זאת על פי סקר שנערך בקרב 200 ארגונים בארה״ב. על אף הנתונים החד משמעיים על האפקטיביות של חניכה ככלי לחיזוק ביצועים אישיים וארגוניים, ארגונים רבים מודים שמנהלים אצלם לא יודעים לחנוך ולא מודעים לכוחה של החניכה. (מתוך מחקר על עולם העבודה באתר Workforce).

התוכנית הלאומית להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים, מושתתת בבסיסה על תהליכי חניכה והשתלבות נכונה של סטודנטים במסגרת התוכנית, בתחום הנלמד ובתעשייה הרלוונטית.

במסגרת קורס זה נלמד ונחדד את תהליכי החניכה בארגון.

מהי המשמעות של קליטה נכונה ומותאמת לארגון ושל תהליכי חניכה מובנים? כיצד תהליכים אלו יכולים לסייע להעלאת המוטיבציה של העובדים החדשים הנקלטים לארגון? כיצד תהליכי החניכה מעלים את אחוזי ההתמדה בתפקיד החדש ובארגון? ובמקביל כיצד חניכה מסייעת לאנשי המקצוע הוותיקים ולמנהלים ומפיחה רוח חדשה בחונכים האמונים על העברת הידע והכשרת הדור הבא.

הכלים בקורס מותאמים לעובדים/ מנהלים החונכים ולארגון ומהווים כלי תומך המסייע לקליטה מוצלחת של עובדים חדשים לארגון בכלל ובפרט עובדים ללא ניסיון תעסוקתי קודם.

# data[].attributes.attachment_link.description
ארגונים בהם מנהלים מקפידים על תהליכי חניכה מבטיחים ביצועים טובים יותר ב-21% לעומת ארגונים אחרים. חניכה מעלה גם ביצועים של עובדים ומחויבות ארגונית בכמעט 40%, זאת על פי סקר שנערך בקרב 200 ארגונים בארה״ב. על אף הנתונים החד משמעיים על האפקטיביות של חניכה ככלי לחיזוק ביצועים אישיים וארגוניים, ארגונים רבים מודים שמנהלים אצלם לא יודעים לחנוך ולא מודעים לכוחה של החניכה.

# data[].attributes.headline
 (פודקאסט) חניכה בכניסה לתפקיד

# data[].attributes.subject
 (פודקאסט) חניכה בכניסה לתפקיד

# data[].attributes.body
ניר גולן, חלי נחמה עוזרי

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 15 - חניכה ותהליכי כניסה לתפקיד חלק א' (מבוא)

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Upskill Yourself on Spotify. מה עובר על א.נשים שמתחילים לעבוד בארגון חדש? מה האתגרים שעומדים בפניהם ואיך אנחנו כמנהלות ומנהלים יכולים להקל עליהם את תהליך הכניסה לתפקיד?בפרק 15 נגלה מה זה FFT לפי ברנה בראון, מהי מטרת החניכה ומהם השלבים של תהליך החניכה.יאללה, התחלנו.

# data[].attributes.headline
  (מאמר) הערכת עמיתים-למה כדאי לשלב משוב עמיתים

# data[].attributes.subject
  (מאמר) הערכת עמיתים-למה כדאי לשלב משוב עמיתים

# data[].attributes.body
מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מי ירוויחו יותר ממשוב עמיתים - אלו שנתנו את המשוב או אלו שקיבלו אותו?

נהוג לחשוב שמי שירוויחו ממשוב עמיתים הם אלו שקיבלו אותו, אך מסתבר שמעניקי המשוב מרוויחים אפילו יותר ויוכלו גם להתמודד טוב יותר עם משימות מאתגרות הקשורות לתכני הלימוד.

משוב עמיתים נחשב ל"פטנט" טוב כי בתהליכי למידה מרובי משתתפות ומשתתפים אי אפשר לתת משוב אישי לכל אחת ואחד.

משוב שהמשתתפים נותנים אחד לשני מבטיח שכולם יזכו להתייחסות לעשייה שלהם ואם מרגילים את הלומדות והלומדים למנגנון כזה, מרוויחים עצמאות גדולה יותר שלהם ואפשרות להענקת משוב הדדי כדרך חיים ולא רק בתהליכי למידה.

אבל, ויש אבל גדול, רבים נמנעים לשלב תהליכים כאלו בגלל האיכות הנמוכה של המשוב שהלומדים נותנים אחד לשני והאתגר לנהל פעילות כזו בזמן מפגשי למידה.

מתנגדים למתודה הזו ממשילים זאת לעיוור שמוביל עיוור אחר.

סדרת ניסויים בשנים האחרונות בחנה הן את האפקטיביות של שיטה זו, לעומת קבלת משוב כתוב (מעין "פתרון בית ספר" לתרגיל כלשהו) וגם ניסתה לבחון מי ירוויחו יותר ממשוב העמיתים, מי שקיבלו אותו או דווקא אלו שהעניקו אותו??

בניסוי שהשווה בין משוב עמיתים למשוב עם "פתרון בית ספר" כתוב היה שיפור זהה בתהליכי הלמידה, כך שלפחות לפי מחקר זה, אין סיבה להירתע משימוש במתודה של למידת עמיתים..

ניסוי אחר, שנערך ב- 2017 ניסה לבחון מה קורה לכיתה שבה הלומדות והלומדים שבה רק נותנים משוב לעומת כיתה אחרת שבה כולם רק מקבלים משוב, כל זאת על אותה משימת לימוד.

באופן מפתיע, הקבוצה שנתנה את המשוב שיפרה הישגים יותר מהקבוצה שקיבלה משוב, והיכולות של קבוצה זו השתפרו גם בהתמודדות עם משימות חדשות.

הפעולה של מתן משוב לאחר היא פעולה שמלמדת ומשפרת את העבודה של עצמנו, לא פחות מהצד שמקבל את המשוב.
מתן משוב זו פעולה אקטיבית מאוד, שגורמת לנו לראות נקודות גישה אחרות על נושא תוך שמירה על מרחק מסוים מהעשייה שלנו.
תהליך כזה מגביר את החשיבה הביקורתית שלנו ומאפשר לנו לחלץ עקרונות מארגנים על הנושא באופן שמאפשר לנו להתמודד טוב יותר גם עם אתגרים חדשים שמגיעים.

לכניסה לקישור לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.title
מי ירוויחו יותר ממשוב עמיתים - אלו שנתנו את המשוב או אלו שקיבלו אותו? - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
מי ירוויחו יותר ממשוב עמיתים - אלו שנתנו את המשוב או אלו שקיבלו אותו? נהוג לחשוב שמי שירוויחו ממשוב עמיתים הם אלו שקיבלו אותו, אך מסתבר שמעניקי המשוב מרוויחים אפילו יותר ויוכלו גם להתמודד טוב יותר עם משימות מאתגרות הקשורות לתכני הלימוד. משוב עמיתים נחשב ל"פטנט" טוב כי בתהליכי למידה מרובי משתתפות ומשתתפים אי אפשר ...

# data[].attributes.headline
מה עדיף-משוב חיובי או שלילי (מאמר)

# data[].attributes.subject
מה עדיף-משוב חיובי או שלילי (מאמר)

# data[].attributes.body
מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.title
קיבלנו משוב לפני חודש- מה הסיכוי שנזכור אותו היום? תלוי אם המשוב חיובי או שלילי. - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
קיבלנו משוב לפני חודש- מה הסיכוי שנזכור אותו היום? תלוי אם המשוב חיובי או שלילי. אנו מתקשים להפנים משוב שלילי ונוטים לחזור לדפוסי החשיבה וההערכה הקודמים שלנו לאחר שחלף זמן. כך על פי מחקר שנערך באוניברסיטת בון בגרמניה, בו לקחו חלק 700 איש שחולקו לקבוצות וביצעו מבחני IQ.

# data[].attributes.headline
למידה מתוקשבת (וובינר)

# data[].attributes.subject
למידה מתוקשבת (וובינר)

# data[].attributes.body
אקספרטים

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגש הדרכה וירטואלי- נגיף הקורונה נגד למידה פרונטאלית

# data[].attributes.headline
קהילות למידה-וובינר

# data[].attributes.subject
קהילות למידה-וובינר

# data[].attributes.body
אקספרטים

# data[].attributes.attachment_link.title
וובינר קהילות למידה

# data[].attributes.headline
פרויקטים מעניינים של למידה דיגיטלית בארגונים

# data[].attributes.subject
פרויקטים מעניינים של למידה דיגיטלית בארגונים

# data[].attributes.body
תחרות מצוינות בלמידה דיגיטלית-מכון טכנולוגי חולון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מצויינות בלמידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
למידה דיגיטלית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טכנולוגיות למידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כנס טכנולוגיות למידה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הפקולטה לטכנולוגיות למידה, HIT

# data[].attributes.attachment_link.title
הוקרה על מצוינות בלמידה דיגיטלית

# data[].attributes.attachment_link.description
הוקרה על מצוינות בלמידה דיגיטלית. הפקולטה לטכנולוגיות למידה, HIT.

# data[].attributes.headline
בחנו את עצמכם-האם אתם יודעים מהי למידה היברידית? (סרטון אינטראקטיבי)

# data[].attributes.subject
בחנו את עצמכם-האם אתם יודעים מהי למידה היברידית? (סרטון אינטראקטיבי)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
בחן את עצמך-למידה היברידית - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
"בחן את עצמך" - למידה היברידית האם אתם באמת יודעים מהי למידה היברידית? לחצו על הוידאו ונסו לזהות אילו מהמקרים שיוצגו הם דוגמה ללמידה היברידית: *מומלץ להפעיל רמקולים.*לצופים מהנייד- יש ללחוץ על סמל היד שיופיע על המסך.

# data[].attributes.headline
מישחקולוגיה- מה זה מישחוק ולמה כדאי

# data[].attributes.subject
מישחקולוגיה- מה זה מישחוק ולמה כדאי

# data[].attributes.body
LIMI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נכתב ע"י ספיר נמיר - מנהלת התוכן של limi, בשיתוף טל מזור - משחקולוגית ארגונית

מאז הסדנה שעברתי אצל טל מזור, אני חושבת על הפוסט הזה. ברור לי שהשתמשתי בעבר במשחקים במהלך הדרכה אבל לא ידעתי שיש לזה שם. גם לא ידעתי שזה עולם שלם, מ-ל-א באפשרויות. אנחנו בתקופה בה ארגונים וחברות לא נמצאים באזור הנוחות שלהם. לכן, דווקא עכשיו צריך להתחיל להכניס משחקולוגיה להדרכות. אז בואו נתחיל מקצת מידע..

מה זה משחוק?

לפי טל משחוק הוא: " שימוש באלמנט אחד או יותר מעולם המשחקים לביצוע פעילות שאינה משחקית".
בארגון - המישחוק יכול ללוות תהליכי הדרכה, פיתוח ארגוני והטמעת שינויים וכן להפוך כנסים מקצועיים למעוררים ומלהיבים ולהניע תהליכי שיווק, מכירה ושירות לקוחות.

למה שנרצה להשתמש במשחוק בתוך הדרכה או באופן כללי בתהליכים בארגון שלנו? השימוש באלמנטים מעולם המשחקים יכול להפוך תהליכים ארגוניים לאפקטיביים וחווייתיים, לסייע בהטמעת שינויים, לגייס מוטיבציה וליצור מעורבות מתמשכת. זכרו, ככל שמשתמשים ביותר חושים כדי לבצע פעולה מסוימת, כך היא מוטמעת טוב יותר בזיכרון שלנו. ממחקרים בתחום הלמידה עולה שלימוד אינטראקטיבי - רב חושי מעלה את רמת ההטמעה כמעט פי שניים. במחקר שערכה חברת IBM על למידה באמצעות משחקי מחשב דורגה רמת ההטמעה של ידע לפי החשיפה לאמצעי מדיה שונים. קריאה והאזנה דורגו בתחתית הסולם עם 10%-20% של הטמעה, בעוד התנסות-סימולציה הגיעו לראש הסולם עם 90% של הטמעה.

מה לנו, אנשים מבוגרים ולמשחקים?

אז כן, בתור התחלה יש אנשים שימצאו את זה ילדותי, מוזר, לא מקצועי, מטריח ומגוחך. אחד החששות העיקריים של אנשי הדרכה ופיתוח ארגוני, לפני שהם מכניסים לארגון פעילות ממושחקת, הוא החשש מילדותיות ומחוסר רצינות. אבל מטרת המשחק היא לא המשחק עצמו, אלא המסר שעובר דרכו. יש מגוון רחב של מסרים שארגון ירצו להעביר או ללמד עובדים ויש מגוון דרכים לעשות זאת, משחוק הוא אחד מהם. אין כוונה להשתמש במשחקים לאורך כל ההדרכה, או להשתמש במשחק כאשר מדובר על נושא שמשחק אינו מתאים שם.

כבר אמרנו שמשחוק הוא תהליך הדרכה המשלב את שני צדי המוח בתהליך ההטמעה. זוהי למידה אינטראקטיבית, רב חושית המשפרת את רמת ההטמעה בעשרות אחוזים. חשבו לדוגמה על הרצאה שהמסר שלה הוא שיתוף פעולה והדדיות. לעומת הדרכה עם פעילות משחקים שאותה אי אפשר לעבור ללא שיתוף פעולה של כולם. גישת המשחוק רואה קשר ישיר בין הרמה הרגשית לרמת התוצאה של התהליך.

בקצרה, זמן.
משחוק הוא תהליך אינטראקטיבי, כדי לבצע תהליך כזה שנותן מקום לניסוי ולטעיה כחלק מהטמעה מעמיקה יש צורך להקדיש זמן לפעילות מסוג שונה. פעילות זאת היא לא לינארית ושונה מתהליכי הדרכה מסורתיים. לכן, היא עלולה להמשך זמן רב יותר מאשר הרצאה פרונטלית.

אפשר בכלל למדוד אפקטיביות של משחוק?

זכרו את השלב הראשון בבניית הדרכה - הגדרת מטרות. בפשטות, כאשר ענינו על המטרות של ההדרכה אפשר להגדיר את ההדרכה עצמה כהצלחה. ניתן וכדאי להגדיר מראש מטרות מדידות שיאפשרו בדיקה מדויקת של הנתונים. לדוגמה, קיצור זמני שיחה, כמות שיחות גדולה יותר לנציג, להעלות אחוזי מכירה ועוד.

סבבה, השתכנעתי מה צריך לעשות עכשיו?

בגלל שמשחוק הוא מחויב לתוצאות ולמטרה ספציפית, יש צורך להתאים את התהליך לתוצאה הרצויה. לרוב ההתאמה תהייה לצורך נקודתי שעלה, אך קיימים צרכים רבים המשותפים לרוב הארגונים והקהילות.
לדוגמה, ארגונים רבים צריכים הדרכות בנושאי רגולציה, ייתכן ויש כבר משחק או הדרכה הכוללת משחוק שנכתבה בנושא. תמיד כדאי לעשות בדיקה עם קולגות, שכבר עברו את התהליך ויש להם מסקנות והשגות על כך.

ומה אפשר לעשות עם הדרכות ומשחק בזום?

אז נכון, ברגעים אלו אנחנו בעידן למידה קצת שונה ומחוץ לאזור הנוחות של כולנו. אבל זה לא אומר ששוברים את הכלים ולא משחקים.
אפשר לבצע משחוק והדרכות גם אונליין, דרך הזום או פלטפורמות אחרות שמקשרות בנינו בימים אלו. רוצים לראות עוד רעיונות? הנה חוברת שהכינה טל מזור המשחקולוגית הנדירה.

רוצים לשמוע עוד על משחוק? בואו ל פודקאסט שעשינו עם טל.

# data[].attributes.attachment_link.title
משחקולוגיה - דווקא עכשיו - limi

# data[].attributes.attachment_link.description
נכתב ע"י ספיר נמיר - מנהלת התוכן של limi, בשיתוף טל מזור - משחקולוגית ארגונית מאז הסדנה שעברתי אצל טל מזור, אני חושבת על הפוסט הזה. ברור לי שהשתמשתי בעבר במשחקים במהלך הדרכה אבל לא ידעתי שיש לזה שם. גם לא ידעתי שזה עולם שלם, מ-ל-א באפשרויות.

# data[].attributes.headline
הסודות מאחורי הרצאות בסגנון טד (TED)

# data[].attributes.subject
הסודות מאחורי הרצאות בסגנון טד (TED)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
הסודות מאחורי הרצאות TED שכולנו יכולים ליישם - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
הסרטונים של TED תמיד ריתקו אותי. יש משהו בהרצאות האלה שגורם לי באותו רגע לשכוח מכל מה שמסביב, ופשוט להתמסר. השבוע נתקלתי בספר "המדריך הרשמי של TED לדיבור בפני קהל", שכתב כריס אנדרסון, נשיא TED. הספר חושף את הסודות של הרצאות TED.

# data[].attributes.headline
קבוצת עמיתים (מאמר)

# data[].attributes.subject
קבוצת עמיתים (מאמר)

# data[].attributes.body
ריצ'ארד מילקי-TUVAL

# data[].attributes.headline
חניכה, אימון ומנטורינג-גם בדיגיטל (מאמר)

# data[].attributes.subject
חניכה, אימון ומנטורינג-גם בדיגיטל (מאמר)

# data[].attributes.body
מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חניכה, אימון או מנטורינג? אפשר גם בדיגיטל
תקופת הקורונה גרמה למאמנים מנטורים וחונכים לאמן ולחנוך מרחוק.

חלקם "התאהבו" בפורמט ומעידים ש"לפעמים כשלא רואים מישהו כל כך טוב, שומעים אותו הרבה יותר טוב".

אבל לא צריך משבר עולמי כדי לאפשר לתהליכים כאלו להתבצע מרחוק.

מחקר מתחילת העשור הקודם מגלה שחניכה מרחוק יכולה להיות אפקטיבית בדיוק כמו בפגישה פנים אל פנים.

יתרון ברור לשיטה הדיגיטלית הוא הגמישות הרבה של פגישות כאלו. כאפשר לקבוע פגישה דיגיטלית מעכשיו לעכשיו, סיכוי מצויין שהיא תתקיים בהקשר רלבנטי ותפתור בעייה מיידית.

במגזין של ה- ATD (המכון הגדול בעולם ללמידה ארגונית) פורסמו כמה המלצות לבניית הקשר בין הצדדים, הנה חלק מהן.

זמן לבניית אמון
אם הצדדים מכירים אחד את השני מלפני כן, יהיה להם קל יותר לעבור לתקשורת דיגיטלית. אך אם זו אינטראקציה ראשונה מסוגה, חייבים להקדיש "זמן אקסטרה" לבניית מערכת יחסים ואמון בין הצדדים. ללא תשתית כזו, יהיה קשה לנהל שיחה על נושאים מורכבים או רגישים.

הדהוד
יש מסרים ומחוות גוף שקל מאוד להבין בפגישה פרונטלית וקשה יותר בפגישה מרחוק. לכן, אם מישהו מהצדדים חייך, כדאי להסביר למה. אם מישהו רושם לעצמו סיכום של הפגישה, כדאי להגיד זאת בקול רם, שלא יתפרש שהוא עושה משהו אחר, ובכלל, כדאי להדהד ולהגיד בקול רם מה עושים ומה מרגישים, כדי למנוע מצב של פרשנויות שגויות של ההתנהגות של אחד הצדדים.

גמישות טכנולוגית
אין סיבה "להינעל" על ערוץ דיגיטלי מסויים. אפשר לחנוך בזום, אבל אפשר גם בתכתובת מייל. חשוב לשמור על גמישות ולבחור כל פעם בערוץ הכי זמין והכי נוח ולא להינעל על שיטת תקשורת מסוימת.

סביבה ללא הסחות
כשזה מגיע לפגישה של אימון או מנטורינג, החשיבות לשיחה מכבדת ומכילה, ללא הסחות, גדולה במיוחד. על שני הצדדים לוודא לפני שהפגישה התחילה, שאין רעשי רקע שיפריעו, שתהיה תאורה הולמת ויכולת שמע מצויינת, לחזות מראש הפרעות שעלולות לצוץ ולמנוע אותן, וכמובן, לסגור את תיבת המייל והווטסאפ.

לכניסה לקישור לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.title
חניכה, אימון או מנטורינג? אפשר גם בדיגיטל - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
חניכה, אימון או מנטורינג? אפשר גם בדיגיטל תקופת הקורונה גרמה למאמנים מנטורים וחונכים לאמן ולחנוך מרחוק. חלקם "התאהבו" בפורמט ומעידים ש"לפעמים כשלא רואים מישהו כל כך טוב, שומעים אותו הרבה יותר טוב". אבל לא צריך משבר עולמי כדי לאפשר לתהליכים כאלו להתבצע מרחוק. מחקר מתחילת העשור הקודם מגלה שחניכה מרחוק יכולה להיות אפקטיבית בדיוק כמו ...

# data[].attributes.headline
טיפים לעיצוב מצגות

# data[].attributes.subject
טיפים לעיצוב מצגות

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
הקוסמים של עולם המצגות חושפים: אלו הסודות שלנו למצגת מושלמת - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
הם נושמים מצגות כל היום. פאוור פוינט הוא החבר הכי טוב שלהם. והם הגיעו במיוחד להתארח בבלוג. שאלתי אותם על המצגת שזכורה להם במיוחד, הטעויות שכולנו עושים בעיצוב מצגות, הטיפים הכי שווים שלהם, וגם- איזה פיצ'ר ב-Power Point הכי מסמל אותם. פרויקט מיוחד עם שלושת הקוסמים של עולם המצגות.

# data[].attributes.headline
מחקר-אפקטיביות למידה היברידית ודיגיטלית בהשוואה ללמידה פרונטלית (מאמר)

# data[].attributes.subject
מחקר-אפקטיביות למידה היברידית ודיגיטלית בהשוואה ללמידה פרונטלית (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.headline
איך לבחור את התמונות המתאימות למצגת

# data[].attributes.subject
איך לבחור את התמונות המתאימות למצגת

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
איך לבחור את התמונות שיהפכו כל מצגת לסינדרלה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
בנייה של הדרכה או הרצאה, התוכן הוא המלך. אין ספק שבלי תוכן מקצועי, רלוונטי, מעניין - ההדרכה תיכשל. אבל אם התוכן הוא המלך, אז הויז'ואל הוא המלכה. כי כשהמצגת שלנו נראית כמו לכלוכית, ללומד קשה יותר להתחבר אליה ולהתמקד בתכנים שיש בה. החדשות הטובות הן שלא חייבים לקרוא לפיה הטובה (או למעצבת גרפית לצורך העניין).

# data[].attributes.headline
ניהול פאנל אפקטיבי

# data[].attributes.subject
ניהול פאנל אפקטיבי

# data[].attributes.body
סרטונים ביוטיוב- המון טיפים לניהול פאנל

# data[].attributes.attachment_link.title
Powerful Panel Discussion Tip #300: Best Practices from Seasoned Panel Moderators

# data[].attributes.headline
למה כדאי לפתוח בלוג פנים-ארגוני

# data[].attributes.subject
למה כדאי לפתוח בלוג פנים-ארגוני

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
למה ממש (אבל ממש) כדאי לכם לפתוח בלוג פנים ארגוני - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
בעוד שבוע יצוין ה-Blog Day, יום הבלוגים הבינלאומי, וחשבתי שזו הזדמנות מעולה לדבר אתכם על בלוגים. הרבה ארגונים מחזיקים בלוג חיצוני, ללקוחות, אבל לא הרבה מתחזקים בלוג פנים ארגוני, וחבל. כי בלוג הוא כלי מופלא ללמידה ולשיתוף בידע בתוך צוות, מחלקה או בארגון כולו. בפוסט אני מסבירה למה כדאי להקים בלוג פנים…

# data[].attributes.headline
מנטורינג (מאמר)

# data[].attributes.subject
מנטורינג (מאמר)

# data[].attributes.body
איתן מאירי

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ניהול אפקטיבי בע"מ - איתן מאירי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מהו מנטורינג?

מנטורינג הינו תהליך חניכה בו מנהל מנוסה ובכיר -"מנטור" - חונך, ללא תמורה כספית, מנהל / עובד צעיר ממנו, ע"י העברת ניסיון, ידע פורמלי וא-פורמלי, תפיסות וגישות ניהוליות וערכים.
אנו מתייחסים כאן למנטורינג בו המנטור והחניך - שניהם מאותו הארגון, אולם המנטור אינו מנהלו הישיר של החניך. בתהליך מנטורינג אפקטיבי, המנטור, החניך והארגון - כולם יוצאים נשכרים.

קצת היסטוריה - מהו מקור השם?

מהמיתולוגיה היוונית, כשאודיסיאוס יצא למלחת טרויה, הוא מינה את מנטור, עוזרו הנאמן, לנהל את הממלכה ואת חינוכו של בנו, טלמכוס.
מהן מטרות המנטורינג?
לשפר את כישורי ומיומנויות החניך
לייצר אצלו הזדהות ומוטיבציה
לשתף ולחבר לחזון, ערכים ודרכי פעולה נדרשות ומצופות של הארגון
לתמוך, להעצים ולסייע בתהליכי שינוי וצמיחה של החניך
לסייע לחניך במימוש מלוא הפוטנציאל שלו
מה נדרש מהמנטור?
בכדי להיות מנטור, צריך קודם כל "State of mind" ואח"כ ארגז כלים.
המנטור יודע ש"לאנשים לא אכפת כמה אתה יודע, עד שהם יודעים כמה אכפת לך (מהם)", והוא מתנהג בהתאם.

להיות אדם עם ערכים מגובשים, מקצועיים, ניהוליים ואישיים

אכפתיות, אמפטיה, סובלנות ויכולת הכלה

To walk the talk, לתת דוגמא אישית

צניעות

מחוייבות לתהליך מתמשך

מוכנות לנתינה

יכולת לבסס קשרי אמון

לזכור שה"איך" לא פחות חשוב מה"מה"

ניסיון חיים

מה ההבדל בין מנהל למנטור?

לתפיסתנו, כל מנהל אמיתי הוא גם מנהיג. יהיה הדרג הניהולי שלו אשר יהיה, הוא צריך לשמש דוגמא אישית, מקור ידע, תמיכה, הכוונה והדרכה לכפיפיו. יש לו מחוייבות להתפתחותם המקצועית ולאיכות חיי העבודה שלהם. מנהל טוב הוא גם מאמן וגם מנטור.
הייחודיות של המנטור אשר אינו המנהל הישיר של החניך היא ביכולת לעבוד איתו על התפתחותו האישית, על הקניית תובנות, ערכים וראייה מערכתית, מבלי להיות כפוף ללחצי היום יום. המנטור עובד עם החניך על העצמתו ומיצוי יכולותיו, ללא חשש שמא התלמיד יאפיל על מורו.

מה מרוויח המנטור?

הוא מזכיר ומחדד לעצמו את ערכיו, מטרותיו וזוכה במיקוד מחודש

למידה מחודשת כי הדרך הטובה ביותר ללמוד משהו, היא ללמד אותו ("מכל מלמדי השכלתי, ומתלמידי יותר מכולם")

מקבל את הזכות לעצב ולהשפיע על דור העתיד

התעדכנות בעולמות התוכן, טכנולוגיות ושפה עכשוויים.

ע"י הנתינה - מקבלים

שיפור הערך העצמי

מה מרוויח החניך?

הזדמנות ללמוד ממנהלים מנוסים

לקבל ידע ממי שמחויב לו ולהצלחתו

הזדמנות לצמוח ולהשתפר עם ליווי ותמיכה שוטפים

הרחבת הנטוורקינג, הקשרים הלא פורמלים

קבלת ראיה מערכתית והבנה של הפוליטיקה הארגונית

לזהות ולאמץ דרכי פעולה אפקטיביות

להימנע מכשלים

כניסה לתהליך של העצמה וצמיחה אישית

מה מרוויח הארגון?

ארגונים המיישמים באופן עקבי תהליכי מנטורינג מדווחים על:

שיפור איכויות הניהול

מימוש יכולות שיתוף, צמיחה והתפתחות אישית

מנהלים מחוייבים יותר

מנטורים מנהלים וחניכים מעצימים ומועצמים

שיפור שביעות הרצון

תוצאות עסקיות משופרות

פחות עזיבת עובדים

מיצוי יותר מהיכולות

צמיחת מנהיגות פנימית

השפעה חיובית על ה"שורה התחתונה"

שינויים חיוביים בתרבות הארגונית

שומעים וחווים בארגון יותר "אנחנו" מאשר "אני"

כמה זמן נמשך תהליך מנטורינג?

משך התהליך נגזר מהמטרות שנקבעו, מהתפתחות הקשר ומאילוצים חיצוניים ויכול להמשך בין 3 ל - 20 פגישות.
תהליך מנטורינג "קלאסי" נמשך לאורך 6 - 12 חודשים, תחילה במפגשים שבועיים ובהמשך, אחת לחודש.
מעבר לפגישות האישיות, התהליך יכול לכלול, גם שיחות טלפון, מיילים ותקשורת חלופית נוספת.

מה נדרש כדי שהתהליך יצליח?

"זיווג" של מנטור וחניך שיכולים לבסס כל אחד מצידו, אמון, כבוד הדדי, הקצאת הזמן הנדרש

תקשורת פתוחה וגלוית לב, יושרה, דיסקרטיות - של שני הצדדים

תאום ציפיות איכותי, הגדרת מטרות ממוסמרות

מסגרת תומכת של הארגון, להקצאת המשאבים ולניטור התהליך (מעקב אחרי ההתקדמות)

מחוייבות של הארגון, של המנטור ושל החניך.

מאת: איתן מאירי, פסיכולוג תעסוקתי וארגוני.

# data[].attributes.attachment_link.title
מנטורינג - שאלות ותשובות - איתן מאירי מומחה להתעמרות בעבודה- ניהול אפקטיבי בע"מ

# data[].attributes.attachment_link.description
מנטורינג הינו תהליך חניכה בו מנהל מנוסה ובכיר -"מנטור" - חונך, ללא תמורה כספית, מנהל / עובד צעיר ממנו, ע"י העברת ניסיון, ידע פורמלי וא-פורמלי, תפיסות וגישות ניהוליות וערכים. אנו מתייחסים כאן למנטורינג בו המנטור והחניך - שניהם מאותו הארגון, אולם המנטור אינו מנהלו הישיר של החניך.

# data[].attributes.headline
בלוג ארגוני כמתודת למידה (פודקאסט, 42 דק')

# data[].attributes.subject
בלוג ארגוני כמתודת למידה (פודקאסט, 42 דק')

# data[].attributes.body
ראיון עם שירי דייטש בפודקאסט "פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - מראיינים את שירי דייטש מהבלוג זיקוקי למידה - פרק 10 חלק א׳

# data[].attributes.headline
מודל למידה חוויתית KOLB

# data[].attributes.subject
מודל למידה חוויתית KOLB

# data[].attributes.body
מודל למידה חוויתית של קולב, שכולל 4
שלבים:
חוויה (התנסות)>עיבוד ורפלקציה>המשגה>יישום
מתוך הפודקאסט "פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - המודל ללמידה חוויתית - פרק 5

# data[].attributes.headline
מישחוק בלמידה (פודקאסט, 60 דק')

# data[].attributes.subject
מישחוק בלמידה (פודקאסט, 60 דק')

# data[].attributes.body
טל מזור מתארחת בפודקאסט "פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - משחוק בלמידה עם טל מזור - פרק 29

# data[].attributes.headline
מתודת "קפה עולמי" (מאמר)

# data[].attributes.subject
מתודת "קפה עולמי" (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
מתודת "קפה עולמי" - מה זה ואיך מיישמים, כולל 10 טיפים להצלחה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
אם אתם מחפשים מתודה למפגש למידת עמיתים, נטוורקינג או סיעור מוחות, כדאי לכם להכיר את "קפה עולמי". זו מתודה שמאפשרת לנהל שיח פתוח ומעמיק סביב שאלה או נושא, ולייצר תובנות חדשות בקבוצות קטנות, באווירת בית קפה משוחררת ונעימה.לא מזמן תכננתי והנחיתי באחד הארגונים מפגש "קפה עולמי", ואין סיבה שלא תנסו גם אתם ליישם את המתודה הכייפית והמצוינת הזאת.

# data[].attributes.headline
איך לארגן האקתון וירטואלי (מאמר)

# data[].attributes.subject
איך לארגן האקתון וירטואלי (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
ארגון האקתון וירטואלי: המדריך המלא וצ'ק ליסט להורדה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
דמיינו משהו מגניב. העובדים בארגון שלכם נפגשים עם עובדים נוספים, וחושבים ביחד על פתרונות אפשריים לאתגר או לבעיה כלשהי (למשל- פתרונות לעבודה או ללמידה מרחוק). היה יכול להיות נחמד, לא? אז החדשות הטובות הן שזה אפשרי גם עכשיו, מרחוק. הפוסט הזה התחיל להתבשל עוד בתחילת משבר הקורונה, ובינתיים התחילו לצוץ ברשת האקתונים וירטואליים כמו פטריות [...]

# data[].attributes.headline
קהילות ככלי ללמידה והעברת מסרים בעולם החדש (פודקאסט, 25 דק')

# data[].attributes.subject
קהילות ככלי ללמידה והעברת מסרים בעולם החדש (פודקאסט, 25 דק')

# data[].attributes.body
בר אומנסקי מתארחת בפודקאסט "טפאס"

# data[].attributes.attachment_link.title
טפאס פרק 1- איך קהילות הן כלי ללמידה והעברת מסרים בעולם החדש? עם בר אומנסקי

# data[].attributes.headline
פודקאסט ארגוני כמתודת למידה (פודקאסט, 52 דק')

# data[].attributes.subject
פודקאסט ארגוני כמתודת למידה (פודקאסט, 52 דק')

# data[].attributes.body
"אקספרטים" מתארחים בפודקאסט "פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - פודקאסט לייב - איך משתמשים בפודקאסטים ללמידה בארגונים? (יחד עם אקספרטים) - פרק 9

# data[].attributes.headline
המדריך המלא להקמת פודקאסט (מאמר)

# data[].attributes.subject
המדריך המלא להקמת פודקאסט (מאמר)

# data[].attributes.body
ארן גילאור מהפודקאסט "פיצוחים" מתארח בבלוג "זיקוקי למידה"

# data[].attributes.attachment_link.title
פוסט אורח עם ארן גילאור מהפודקאסט "פיצוחים"- המדריך המלא להקמת פודקאסט - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
אם אתם שוקלים להקים פודקאסט אישי, מקצועי או פנים-ארגוני ולא יודעים מאיפה להתחיל (או סתם סקרנים לדעת איך קורה הקסם הזה)- הפוסט הזה הוא בשבילכם. את ארן גילאור אני מכירה מפרויקט מקצועי שביצענו יחד. לאחרונה התארחתי בפודקאסט "פיצוחים" שלו ושל ורינתיה ברוכים-לוין. כשהקלטנו את הפרק ודיברנו על בלוגים, ארן התוודה בפני שהוא חושש מכתיבה למרות [...]

# data[].attributes.headline
על אוצרות ולמידה בארגונים (מאמר)

# data[].attributes.subject
על אוצרות ולמידה בארגונים (מאמר)

# data[].attributes.body
LIMI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשהייתי ילדה לאבא שלי היה קטע שחוזר על עצמו, הוא הצביע על השפה העליונה ואמר: "את רואה מה יש לך כאן?" ואז מסביר על עד כמה אנחנו לפעמים מפספסים דברים שנמצאים לנו ממש מתחת לאף כי אנחנו במעין נקודת עיוורון. בעיניי ככה זה עם אוצרות בלמידה בכלל ובטח עם המיזם שצומח לכולנו כאן מתחת לאף - קמפוס IL.

רגע, אבל מה זה אומר "אוצרות בלמידה"?

רבות נכתב על הנושא לכן נסכם ממש בקצרה. נתחיל דווקא מהבנה של מה זה אוצרות. לפי ויקיפדיה אוצֵר הוא מפקח, מעריך ומנהל במוזיאון או גלריה. במובן המודרני הרחב אחראי האוצר על ארגון תערוכות במוזיאונים וגלריות, לפי רעיון מרכזי, עם קו המחבר בין כל היצירות והופך את חווית הצפייה בהן לנרטיב.
אז ככה רק בלמידה, כלומר, הגלריה שלנו היא LMS או אתר פנים ארגוני ואנחנו בוחרים איזה תוכן מוכן לשים בה, בהתאם לצרכי הארגון וכולי.
הדגש כאן הוא על הבחירה הנכונה, ההתאמה לארגון ואופן ההנגשה של תכני הלמידה, לא על יצירת התוכן כי בעידן של היום המון תוכן כבר נמצא באופן חינמי או מוכן בתשלום (מוצרי מדף).

רוצים ללמוד עוד על אוצרות?
הנה מאמר קצר באנגלית על הנושא, אפשר גם לקרוא ב אתר של עמי סלנט על ההשפעות של אוצרות בעולם החינוך (עם המון הקבלות אלינו).
ממליצה על מאמר של דיוויד קלי המפרט את אופן הביצוע ולינקים להמון מקורות:
How to Curate: Putting Curation into Practice for L&D

מתוך המצגת של דיוויד קלי

יש המון מקורות דרכם ניתן לעשות אוצרות בלמידה, הפעם בחרתי להתמקד בקמפוס IL.

קמפוס IL הוא המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית. מה זה אומר? מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית והמועצה להשכלה גבוהה חברו ליוזמה אסטרטגית משותפת כדי לאפשר לכל אדם בישראל לרכוש השכלה ולפתח מיומנויות לקידומו האקדמי, המקצועי והאישי. עוד על החזון ניתן לקרוא ב אתר.
חלק מהקורסים המובאים מטה נמצאים גם בקורסים אונליין של שירות התעסוקה.

קורסי אוצרות לדוגמה אותם ניתן להציע לעובדים
קורסי אופיס שפות מה עוד?
ומה רלוונטי לאנשי הלמידה בארגונים?

1. קורס Storyline למתחילים - הקורס מקיף, כולל תעודה ומכיל 9 פרקים הכוללים: סביבת עבודה, אינטראקציות בסיסיות, עיצוב מעטפת וייצוא המוצר, סוגי שאלות, אינטראקציות מתקדמות חלק 1, אינטראקציות מתקדמות חלק 2, סרטוני סמן, משחוק בלמידה וסיכום. שימו לב: הקורס מלמד על Storyline2 ובמקביל אליו מומלץ להוריד את גרסת הניסיון של Storyline (ניתן לעשות בה שימוש עד 60 יום).

2. כישורי עבודה רלוונטיים בעולם משתנה - הקורס מבוסס על מודל I PRO וכולל סקירה: השינויים המתרחשים בעולם ובשוק העבודה המשתנה, הכישורים הנדרשים וההתנהגויות הקשורות לכל כישור, מיפוי אישי וגיבוש תוכנית למידה אישית לצמצום פערים.

3. ללמוד איך ללמוד - קורס קצר מבית היוצר של מתודיקה. כולל לימוד על חשיבות הלמידה ככלי להתפתחות והתמקצעות, אתגרי הלמידה העצמית והפתרונות שלהם, אסטרטגיות מרכזיות ללמידה אפקטיבית ואפשרויות הלמידה בדיגיטל.

אגב, ניתן לפנות לקמפוס IL ולבחון שת"פ לצורך הטמעת הקורסים בארגון באינטגרציה מלאה יותר: adi@campus.gov.il
בהצלחה :)

# data[].attributes.attachment_link.title
על אוצרות ולמידה בארגונים - limi

# data[].attributes.attachment_link.description
כשהייתי ילדה לאבא שלי היה קטע שחוזר על עצמו, הוא הצביע על השפה העליונה ואמר: "את רואה מה יש לך כאן?" ואז מסביר על עד כמה אנחנו לפעמים מפספסים דברים שנמצאים לנו ממש מתחת לאף כי אנחנו במעין נקודת עיוורון. בעיניי ככה זה עם אוצרות בלמידה בכלל ובטח עם המיזם שצומח לכולנו כאן מתחת לאף...

# data[].attributes.headline
המרצה כאוצר (מאמר)

# data[].attributes.subject
המרצה כאוצר (מאמר)

# data[].attributes.body
ערן גל, אתר Web Academics

# data[].attributes.attachment_link.title
המרצה כאוצר (Curator) - מנוע צמיחה ללמידה דיגיטלית באקדמיה - WebAcademix

# data[].attributes.attachment_link.description
כמו ה"אוצר" במוזאון, כך גם מתכנן הלמידה בוחר תכנים קיימים ממקור אחד או יותר אשר משרתים את השגת המטרה הלימודית שהגדיר

# data[].attributes.headline
הכוח של סטוריטלינג בהרצאות (מאמר)

# data[].attributes.subject
הכוח של סטוריטלינג בהרצאות (מאמר)

# data[].attributes.body
Leave a Mark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אדם יכול לשבת בנאום שלם של מעביר ההרצאה, לבהות בקיר במבט מזוגג ולשכוח את כל מה ששמע - או לשמוע סיפור שיוציא אותו מהמעטפת הרגילה שלו ויגרום לו לזכור את מה שסופר, ואפילו להעביר את התוכן הלאה.

הטריק הבסיסי הוא פשוט לספר סיפור. ככלל יסוד השתמשו באחד משלושה סוגים, בהתאמה לנושא ההרצאה:
הסיפור שלכם
סיפור על אדם אחר
סיפור על חברה/ארגון
אבל רגע, למה הטריקים האלו עובדים בעצם? מה בהם מרתק כל כך את הקהל?
בואו נטעם מהאפקט הרגשי שיוצר כל אחד מהסוגים.

סיפור החוויה האישית. סיפורים כאלו מדברים לאנשים מכמה כיוונים:
ראשית, הם נותנים "צורה" לאדם שעומד מולם. מה תזכרו טוב יותר - מרצה מעונב שדיבר על ראייה אקולוגית, או מרצה שפגש פינגווינים באנטרטיקה, הציג תמונות מהמסע שלו, וסיפר על הפעם בה פינגווין רדף אחריו עד שהוא נפל למים... ו, אה, דיבר על ראייה אקולוגית?
לכך מתווסף אפקט המציצנות. זו ההזדמנות של הקהל לשמוע מה עומד מאחורי אדם שזה עתה הכיר ולקבל גרסה מזורזת של סיפור חייו. הידע מגיע בבת אחת, ומעניק לשומע תחושה של כוח מיידי.
נצלו את זה. תנו לקהל את כל כולכם, והם יקחו את המתנה בשתי ידיים.

סיפור על אדם אחר. בנוסף לאפקט שיוצרים הסיפורים מהסעיף הראשון, פה נכנס אפקט המסתורין. מיהו האדם עליו אתם מספרים? מה הוא עשה? עצם שיתוף הקהל בדיבור עליו יוצר מועדון אקסלוסיבי. במועדון הזה כולם יודעים דברים על מישהו. כולם מעריכים דברים מסוימים בו. כולם יכולים לאהוב אותו או לבקר את מעשיו - העיקר שכולם מאוחדים בידע העליון על גורם שלישי מסוים.
תתפלאו כמה כוח יש למתן המפתח הזה לחיים של אחרים.
עוד עניין הוא החיבור לתחושת ההצלחה. עצם הסיפור משדר "זה דבר שקרה לX האנונימי - ואם זה קרה לו, זה יכול לקרות גם לכם." אנשים אוהבים לקבל עצות להצלחה, בעיקר כשהן מקופלות היטב בסיפור של אדם אחר.

סיפור על חברה/ארגון. פה ישנם שני גורמים רגשיים בסיסיים: קודם כל, חיבור מיידי למותג גדול ומצליח. השומע מקבל לידיו מידע עסיסי על מה שמתרחש בשדה של "הגדולים". זה מגניב, זה מעניין, וזה נותן סיפורים מגניבים להשוויץ בהם יחד עם שמות גדולים לנפנף בהם. ווין-ווין.
שנית, לרוב החברות יש סיפור שמתחיל ברעיון קטן שמתפתח לסיפור הצלחה גדול. כולנו רוצים לקבל השראה ועידוד למה שאנחנו עושים. הסיפורים על החברות האלו ממחישות איך "סיפורי סינדרלה" עדיין קיימים, ונוטעים בלב השומע את התקווה שאולי גם אצלו זה יקרה. מה, הוא רק צריך לחשוב על רעיון מבריק ולגייס כמה חברים, ובום - הוא הולך לייסד את פייסבוק הבאה.
תנו לאנשים לחלום. תנו להם סיפורים מעוררי השראה.

זהו, עכשיו כשאתם שולטים בתגובות הרגשיות שיוצרים סיפורים שונים - צאו לבנות הרצאה שתשיג את האפקט הרצוי, והעיקר - נהלו אינטראקציה רגשית עם הקהל שלכם. הוא יחזיר לכם רגש 😉

# data[].attributes.attachment_link.title
סטוריטלינג איכותי הוא הדרך ליצור אינטראקציה משמעותית עם הקהל שלכם. | Leave a Mark

# data[].attributes.attachment_link.description
אדם יכול לשבת בנאום שלם של מעביר ההרצאה, לבהות בקיר במבט מזוגג ולשכוח את כל מה ששמע - או לשמוע סיפור שיוציא אותו מהמעטפת הרגילה שלו ויגרום לו לזכור את מה שסופר, ואפילו להעביר את התוכן הלאה. הטריק הבסיסי הוא פשוט לספר סיפור. ככלל יסוד השתמשו באחד משלושה סוגים, בהתאמה לנושא ההרצאה: הסיפור שלכם סיפור [...]

# data[].attributes.headline
מטה-קוגניציה (מאמר)

# data[].attributes.subject
מטה-קוגניציה (מאמר)

# data[].attributes.body
LIMI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מטה קוגניציה כמובן רלוונטית גם לימים כתיקונם אבל עכשיו היא ממש צועקת "תשתמשו בי".

אז מה זה מטה קוגניציה ולמה היא כ"כ מגניבה?

מטה קוגניציה מוגדרת כך: "היכולת של אדם לבקר את התהליכים הקוגניטיביים של עצמו" (Flavell,1979).
כלומר, היכולת שלנו "להסתכל מהצד" על המחשבות שלנו, לפתח מודעות לדפוסי החשיבה האלו וללמוד מהם. סוג של רפלקציה.
למטה קוגניציה יש יכולת מוכחת מחקרית לשפר את תהליכי הלמידה שלנו כפי שניתן ללמוד מפרופ' רקפת אקרמן בהרצאה הזו:
OK, ומה כזה מגניב בה?

1. באמצעות מטה קוגניציה אפשר ללמוד על מספר רבדים קריטיים שלא תמיד גלויים לעין. קיימת הסכמה רחבה בקרב חוקרים לגבי הבחנה בסיסית בין שלושה מרכיבים של חשיבה מטה-קוגניטיבית (Flavell,1981, Efklides, 2006): מיומנויות מטה-קוגניטיביות, ידע מטה- קוגניטיבי וחוויות/התנסויות מטה-קוגניטיביות.

2. מחקרים מראים באופן גורף שכישורים מטה-קוגניטיביים עשויים לקדם למידה עצמאית.

3. והי... זו אחת מהמיומנות הנדרשות ביותר בשוק העבודה העתידי.

אבל יש עוד כמה סיבות להשתמש במטה קוגניציה דווקא עכשיו...

לאף אחד אין הרבה קשב ללמידה קלאסית בתקופה הזו וכולנו צריכים גם וונטילציה - טיפה לאוורר את מה שעובר עלינו ולהסתכל על הדברים מזווית אחרת שהיא לא רק הכאן והעכשיו והמתודות האלו יכולות לתת לזה מענה.

אלו תהליכי למידה שיכולים להניב תובנות עמוקות ומשמעותיות במינימום משאבים, כלומר, בלי לייצר עכשיו תוצרי למידה מתוקתקים שלוקחים מלא זמן וכסף, מה שלרובנו אין הרבה זמן בלפתח הדרכות עכשיו והי אוטוטו גם לא יהיה לנו כסף.

ויש עוד קטע מגניב! כמו שאנחנו יודעים למידה מקורה בניסיון, גם מטה קוגניציה מתה על התנסויות (הבנתם את משחק המילים? :)

שאלות ופעולות רצויות כדי לפתח מטה קוגניציה

להסביר במילים שלך מה אתה עושה. כמה פשוט ככה חכם...
מחקרים מראים שעצם ההסבר העצמי מקפיץ את יכולת הלמידה ואת האפקטיביות שלה בכמה רמות קדימה.

לענות על: למה אתה פועל ככה ואיך זה עוזר לך / חוסם אותך?

לאייר את האתגר / דרך הפעולה / המחשבה

להעריך פתרונות אפשריים ולצור תכנית עבודה לפני הפתרון - דגש חשוב לעידן הקורונה בו חוסר הוודאות הוא המלך ואנחנו גם ככה נדרשים לתת מענה לכמה תרחישים אפשריים

להתייחס לבעיות שנפתרו בעבר

במאמר המצוין Use these Powerful Questions to Learn More מפורטות שאלות רבות שמעצימות את תהליך הלמידה, הנה כמה דוגמאות שעשינו עליהם טיפה התאמות לתקופה:

מה למדתי היום ומה אעשה אחרת בהמשך כתוצאה מכך?

מה עשיתי טוב היום ואיך אוכל להטמיע זאת בהרגל או בתהליך?

איך מה שלמדתי עד עכשיו מתחבר לדברים שכבר ידעתי?

איך אסביר את מה שאני לומד מהתקופה הזו עד כה לילד בן 8?

איך אני יכול ליישם את מה שלמדתי במצבים חדשים בעתיד?

איפה יש לי הזדמנות לנסות לבחון את הרעיונות החדשים שלמדתי כבר עכשיו?

כלים ומתודות למטה קוגניציה
את הכלים והמתודות אפשר ליישם בישיבת הצוות הקרובה שלכם, בהדרכה המתוכננת הבאה או אפילו לצרוך בשימוש עצמי :)
כפי שהבנו שאלה משמעותית ביותר היא "למה?" אז הנה כמה כלים ומתודות כדי לחפור בה:
Double Loop Learning
מתודולוגיה שפיתח Chris Argyris בשנות השבעים. המתודה שואפת להגיע למקור ולסיבות ולא רק לתוצאות של עשיה מסוימת. אם בחשיבה שמתרכזת ב- single loop learning אנחנו נבין רק מה עשינו ומה קיבלנו בעקבות העשייה הזו, ב- Double Loop Learning נשאל גם "למה" ונחקור את שורש הסיבה ע"מ להעצים אותה או לטפל בה (תלוי בתוצאה).

רוצים ללמוד עוד על הכלי? אפשר לצפות בסרטון הזה:

חמש פעמים "למה?"
סאקיצ'י טויודה, התעשיין היפני, הממציא, ומייסד טויוטה תעשיות, פיתח את טכניקת ה- 5 Whys בשנות השלושים. הטכניקה הפכה פופולרית בשנות השבעים, וטויוטה עד היום משתמשת בה כדי לפתור בעיות.
בדרך הפשוטה פשוט שואלים על תוצאה או אתגר מסוים "למה?", מקבלים תשובה (בד"כ די פשטנית) ואז שואלים שוב "למה?", מקבלים תשובה מעט שונה וכך הלאה עד שלמעשה מגיעים לסיבה השורש העמוקה.
במאמר 5Whys - Getting to the Root of a Problem Quickly ניתן לקרוא עליה לעומק ובסרטון הזה ניתן ללמוד עוד על השיטה:

תחקיר עדיף מוקיר
במקרים רבים אנו נוטים להתמקד בטיפול במקרים השליליים כי ההנחה הרווחת היא שצריך לתחקר מה קרה שם כדי... משם נלמד הכי הרבה... ככה לא נחזור על טעויות וכולי. הבעיה היא שההתמקדות הזו מעצימה את החשש ומרוב שתחקיר נתפס כדבר כ"כ מאיים לא באמת מתבצעת בו למידה. ובואו... בתקופה הנוכחית אנחנו רוצים להוסיף טוב לעולם ולאנשים סביבנו, רע כבר די והותר. תחקיר מוקיר היא גישה שמתמקדת בבחינה של הדברים החיוביים והעצמת הלמידה מהם. ד"ר שי בן יוסף מיטיב להרחיב על הגישה והשיטות ליישומה במאמר שלו חקר מוקיר - גישה יישומית לצמיחה ארגונית.
ויזואליזציה גם היא דרך מצוינת לתרגם לעצמנו ולסביבה את המחשבות שלנו וללמוד מהן. הנה שני כלים לכך:
מדובר בכלי לתיעוד וארגון תהליכי חשיבה בצורה גרפית. עינת להב היא מומחית למפות חשיבה וממנה למדתי את הכלי ויישומיו. יש לו שימושים מגוונים כמו שהיא מסבירה ב אתר שלה, היא התראיינה אצל הבלוגרית שירי דייטש והן יצרו מדריך יישומי ואפילו אנחנו הקלטנו איתה פודקאסט בו היא מסבירה איך אפשר ליישם אותו בלמידה.

איפה אני ממוקמ/ת?
הנה דוגמה לשימוש בוויזואליזציה שלקוחה מהמאר המקסים הזה שנכתב לפני הקורונה. אפשר פשוט לסמן איפה אנחנו כרגע או איפה היינו, מה זה גרם לנו והכי חשוב... למה היינו שם ומה גרם לנו לזוז.

והנה דוגמה בעברית:

flash forward
רעיון שלמדנו מהחבר'ה ב מתודיקה דרך הניוזלטר המדהים שלהם! (אם לא נרשמתם אליו, זה הזמן...). לעשות flash forward ולשאול "מה הדבר שתרצו לזכור בעוד 10 שנים מהיום ומדוע?"

אז על מה אפשר ללמוד דווקא עכשיו באמצעות מטה קוגניציה?

מגיפת הקורונה מזמנת לנו התמודדות עם המון נושאים ומיומנויות שאם נקיים עליהם תהליכי מטה קוגניציה אנחנו יכולים להרוויח למידה משמעותית בהתנסות (ואין כמו למידה מהתנסות כמו שמוכיח מודל 70:20:10).

גמישות קוגניטיבית
בזמנים קשים אלה, אנחנו רואים טוב מתמיד איך ארגון גמיש לשינויים מסוגל להמשיך לעבוד ולייצר, למרות המצב שנקלע אליו. בשפה המקצועית המושג אג'ייל (Agile) מתאר את היכולת של ארגון לעמוד בקצב של העולם המתפתח ובמקום להיתקע בעבר, לזרום אתו בעזרת פתרונות גמישים.

עקרונות הגישה:

אנשים ויחסי גומלין על פני תהליכים וכלים

תוכנה עובדת על פני תיעוד מפורט

שיתוף פעולה עם הלקוחות על פני משא ומתן חוזי

תגובה לשינויים על פני מעקב אחרי התוכנית

העקרונות אומרים כי ארגון יכול להעריך ולהבין את החשיבות שיש לערכים משמאל, אך יש לו העדפה לעקרונות מימין.
מארק בניוף ( Mark Benioff) אמר: "תמיד אתה צריך להיות מסוגל לחזות את הצעד הבא ואחר כך שיהיה לך את הגמישות המספקת כדי להתפתח". כלומר, היתרון שמביאה הגמישות של הארגון לתקופת וירוס הקורונה, מאפשר לארגון להמשיך להיות פעיל. זה בגלל שהוא לא מקובע לתהליכי עבודה מסורתיים ופורמליים שבהם השתמש עד היום (אהמ משרד פיזי).
ארגון גמיש, לרוב גם מתכון מראש לקראת שינויים עתידיים ובעצם חוזה ומקדים את מצבי הסיכון. ואנשים גמישים לשינויים? גם זו מאפיין קריטי בעולם החדש וע"י שימוש במתודולוגיות של מטה קוגניציה אפשר ללמוד על עצמנו כל כך הרבה.

שפ"י (שירות פסיכולוגי ייעוצי) מגדיר חוסן כך: "כשירות אצל פריטים בסיכון או כאלה הנמצאים בתנאים קשים, אשר מתפתחים להיות גורמים מתפקדים היטב למרות כל הסיכויים". אז עכשיו בואו נעשה תהליכי למידה על בסיס מטה קוגניציה וננתח מנגנונים שונים המרכיבים את רמת החוסן.

התמודדות עם טכנולוגיה
ארגונים רבים חיפשו פתרונות שונים להתנהלות וללמידה על מנת להתמודד עם הסיטואציה, רובם טכנולוגיים כפי שתוכלו לקרוא במאמר הדינמי שלנו.
ארגונים שמרניים שלא מיהרו להתקדם לשיטות טכנולוגיות שונות ללמידה ועבודה סובלים מאוד עכשיו. לדוגמה: כבר במשך שנים, המחשבים, הטלפונים והטאבלטים הם חלק מחייהם הבלתי נפרד של ילדים ותלמידים. אבל משרד החינוך רק נלחם באמצעים אלה, במקום לאמץ ולהיעזר בהם. כאשר כבר החליטו להתקדם ללמידה מרחוק, התהליך נכשל ורק אחוז קטן מהתלמידים באמת מצליח ללמוד באופן רציף.
ואיזה אנשים אנחנו מול הטכנולוגיה? מה אנחנו יכולים ללמוד מהטיפול בשוק חשמלי הזה שקורה עכשיו על עצמנו בתחום?

הנעת אנשים ומשימות מרחוק
במעבר די חד ותוך מספר ימים-שבועות, עברו אנשים רבים בעולם לעבודה מהבית / מרחוק. התהליך הזה לא קל לרובנו כי אנחנו לא מורגלים לזה (בטח כשהילדים בבית). מנגד, דובר רבות על שינויים בתוצרת ההעסקה בעולם החדש. עבודה מהבית חוסכת מאיתנו פקקים, התארגנויות, רעש במשרד, התמקדות בתפוקות ולא בכמות שעות העבודה ועוד.
ומה קורה כשאנחנו צריכים להניע הכל מרחוק? מה אנחנו יכולים ללמוד על עצמנו וללמד אחרים על זה? או! מטה קוגניציה יכולה לשמש אחלה דרך לזה. ואיך אנחנו מול הדבר הזה?

על מה עוד אפשר ללמוד?
על יצירתיות, ניהול עצמי, שיתוף פעולה וירטואלי, קבלת החלטות מורכבות, חשיבה אנליטית... בטוחה שהבנתם את הקטע.

הנה יש לכולנו וואחד התנסות: מגיפת הקורונה, אז בואו נעשה מהלימון מטה קוגניציה ונלמד מזה!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רינתיה ברוכים לוין

# data[].attributes.attachment_link.title
הנה עוד דרך ללמוד מהקורונה - מטה קוגניציה - limi

# data[].attributes.attachment_link.description
סייעה לכתיבה - ספיר נמיר מטה קוגניציה כמובן רלוונטית גם לימים כתיקונם אבל עכשיו היא ממש צועקת "תשתמשו בי". אז מה זה מטה קוגניציה ולמה היא כ"כ מגניבה? מטה קוגניציה מוגדרת כך: "היכולת של אדם לבקר את התהליכים הקוגניטיביים של עצמו" (Flavell,1979). כלומר, היכולת שלנו "להסתכל מהצד" על המחשבות שלנו, לפתח מודעות לדפוסי החשיבה האלו...

# data[].attributes.headline
4 טכניקות לרפלקציה (מאמר)

# data[].attributes.subject
4 טכניקות לרפלקציה (מאמר)

# data[].attributes.body
מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
4 טכניקות לרפלקציה מקפיצת זכרון

רפלקציה (התבוננות על תהליך למידה שעברתי ואיזשהו שיקוף שלו) היא הפעולה הכי לא ישראלית שיש... אבל היא מחזקת את הלמידה באופן משמעותי.
היא פשוטה, היא בחינם והיא משיאה תוצאות מדהימות.

רוצים הוכחה?

2 קבוצות פתרו חידונים, אחת מהן סיכמה את הפעילות באמצעות רפלקציה בה כתבו אילו אסטרטגיות סייעו להם לפתור את החידות הללו. הקבוצה השניה לא ביצעה דבר.

בהמשך תהליך הלמידה, "קבוצת הרפלקציה" פתרה 20% יותר בעיות וחבריה דיווחו על תחושת מסוגלות גבוהה יותר.

העצירה הנוספת על מה שהרגע נלמד יוצרת עוד סיבוב של אינטראקציה עם החומר שמעמיק את תהליך העיבוד הקוגנטיבי.

קבלו 4 שיטות פשוטות לרפקלציה בכל תהליך למידה:

1. 🚀 לשאול שאלות:
למדנו נושא מסויים? כדאי להעלות שאלות שיגרמו ללומדים לחשוב על מה שלמדו, כמו "מה הכי הפתיע אותך?", "מה היית עושה אחרת עכשיו שלמדת את זה?" וכד'

2. 🚀 דיון בקבוצות קטנות:
למדנו נושא מסויים? עכשיו מבקשים מקבוצות קטנות (לא במליאה) לשאול אחד את השני שאלות על מה שלמדו.

3. 🚀 סיכום אישי:
לבקש מהלומדים לכתוב לעצמם סיכום, יומן או בלוג. הכתיבה היא פעולה מאומצת שלוקחת זמן ולכן מחזקת את הזכרון של מה שלמדנו.

4. 🚀 "רפלרציה ברגע":
כדאי לעודד ולהרגיל את הלומדים להפעיל בעצמם רגע קטן של רפלקציה בסוף התנסויות שבהם עברו ולשאול את עצמם: "איך היה לי עם זה?", "מה היה קשה?", "מה היה אפקטיבי?" "מה הפתיע?" "מה היווה חסם?" "מה הייתי עושה אחרת?"

לא לחכות ממש לסוף תהליך כדי לסכם אחורה.. הטמעה קבועה של שיטות כה פשוטות מקפיצה את הסיכויים שהתוכן יישמר בזכרון הלומדים והם יישמו אותו לאחר מכן.

לכניסה לקישור לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.title
4 טכניקות לרפלקציה מקפיצת זכרון - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
4 טכניקות לרפלקציה מקפיצת זכרון רפלקציה (התבוננות על תהליך למידה שעברתי ואיזשהו שיקוף שלו) היא הפעולה הכי לא ישראלית שיש... אבל היא מחזקת את הלמידה באופן משמעותי. היא פשוטה, היא בחינם והיא משיאה תוצאות מדהימות. רוצים הוכחה? 2 קבוצות פתרו חידונים, אחת מהן סיכמה את הפעילות באמצעות רפלקציה בה כתבו אילו אסטרטגיות סייעו להם לפתור ...

# data[].attributes.headline
כל הדרכים להשתמש במפות-חשיבה בתהליכי למידה (מאמר)

# data[].attributes.subject
כל הדרכים להשתמש במפות-חשיבה בתהליכי למידה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
כל הדרכים להשתמש במפות חשיבה לתהליכי למידה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
אם יש משהו שאני אוהבת במיוחד זה להכיר כלים חדשים שמשדרגים אותי ברמה האישית והמקצועית. כבר כתבתי בעבר על כלים לשימוש בתהליכי למידה והדרכה, למשל פה ופה וגם פה. לפני שבועיים השתתפתי בסדנה בנושא מפות חשיבה. אם אתם כמוני ואוהבים כלים פרקטיים ויצירתיים, אתם תאהבו את הכלי הזה.

# data[].attributes.body
ד"ר שי בן יוסף

# data[].attributes.headline
ניהול קהילות-כדרך ללמידה (פודקאסט, 55 דק')

# data[].attributes.subject
ניהול קהילות-כדרך ללמידה (פודקאסט, 55 דק')

# data[].attributes.body
רות עדן מ- Community Forward מתארחת בפודקאסט "פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - ניהול קהילות ולמידה - פרק 27

# data[].attributes.headline
מאגר מתודות, מודלים וכלים לקיום שיח משותף (קובץ)

# data[].attributes.subject
מאגר מתודות, מודלים וכלים לקיום שיח משותף (קובץ)

# data[].attributes.body
עו"ד ענת קבילי, ד"ר רן קוטנר - ארגון "שיתופים"

# data[].attributes.headline
מישחוק זה לא משחק ילדים (פודקאסט, 29 דק')

# data[].attributes.subject
מישחוק זה לא משחק ילדים (פודקאסט, 29 דק')

# data[].attributes.body
ד"ר אייל רונן, פסיכולוג ארגוני, מתארח בפודקאסט "טפאס"

# data[].attributes.attachment_link.title
טפאס פרק 11- מישחוק זה לא משחק ילדים

# data[].attributes.headline
למשחק את החיים (פודקאסט, 26 דק')

# data[].attributes.subject
למשחק את החיים (פודקאסט, 26 דק')

# data[].attributes.body
מור קנדי מתארחת בפודקאסט "רעב לידע"

# data[].attributes.attachment_link.title
למשחק את החיים | אורחת מור קנדי | פרק 10 | רעב לידע פודקסט עם אור דניאל

# data[].attributes.headline
מחקרים וסקירות על למידה דיגיטלית (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
מחקרים וסקירות על למידה דיגיטלית (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.body
מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
03-5506008 • החומה 14 ראשון לציון • info@methodic.co.il

# data[].attributes.headline
הגברת מעורבות לומדים בלמידה מרחוק (מאמר)

# data[].attributes.subject
הגברת מעורבות לומדים בלמידה מרחוק (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
איך תעודדו לומדים להיות מעורבים בלמידה דיגיטלית ולהגיע ל"קו הגמר" - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
נרשמתם לקורס אונליין. בימים הראשונים אתם ב"היי" והמוטיבציה בשמיים. ואז, לאט לאט, אתם מתחילים "לזייף"- לדלג על חלקים בקורס, לא לבצע משימות, פתאום יש דברים אחרים דחופים יותר... עד שאתם נוטשים סופית. קרה לכם? אתם לא לבד. הרבה מחקרים שנעשו בנושא מצאו אחוזי נטישה גבוהים בקורסים דיגיטליים מתמשכים.

# data[].attributes.headline
דגמי הוראה דיגיטליים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
דגמי הוראה דיגיטליים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.body
חטיבת הטמעת טכנולוגיות, משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
{{item.dictionaries["Teaching Model Education Level"]}} : {{item.TextualEducationLevel}}

{{item.dictionaries["Teaching Model Language"]}} : {{item.Language.label}} {{item.Language.ArabicTitle}}

{{item.dictionaries["Teaching Model Type"]}} : {{item.TextualTypes}}

{{item.dictionaries["Teaching Models To More Information"]}} >

# data[].attributes.attachment_link.title
דגמי הוראה דיגיטליים - פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.headline
מיקרו-קופי בתוצרי למידה (מאמר)

# data[].attributes.subject
מיקרו-קופי בתוצרי למידה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
מיקרו קופי בתהליכי למידה - למה זה חשוב ואיך עושים את זה? - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
מיקרו קופי הן המילים הקטנות בתוצרים דיגיטליים שאנחנו לא תמיד שמים לב אליהן. הן מופיעות במקומות כמו כפתורים או שדות, ויכולות להפוך את חווית הלמידה לנעימה, פשוטה ואפקטיבית יותר. הפוסט הזה מתבשל אצלי כבר די הרבה זמן, מאז שהשתתפתי בסדנת מיקרו קופי של כנרת יפרח.

# data[].attributes.headline
סיכום וובינר-טיפים להדרכה מרחוק/ QUATRO  (קובץ)

# data[].attributes.subject
סיכום וובינר-טיפים להדרכה מרחוק/ QUATRO  (קובץ)

# data[].attributes.body
נסים כהן קמחי

# data[].attributes.headline
טיפים להעברת וובינרים/הדרכות אונליין (מאמר)

# data[].attributes.subject
טיפים להעברת וובינרים/הדרכות אונליין (מאמר)

# data[].attributes.body
אורן סבידור מתארח בבלוג "זיקוקי למידה"

# data[].attributes.attachment_link.title
איך להעביר וובינרים כמו מקצוענים? עם אורן סבידור - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
התנסיתם כבר בהדרכה מרחוק? העברתם וובינר או ישיבה ב”זום”? (טוב זו שאלה רטורית, אין צורך לענות). זה הזמן לשדרג את היכולות שלכם להנחייה מרחוק עם טיפים משועל וובינרים וותיק, אורן סבידור. את אורן הכרתי לפני כמה שנים כשעבדנו יחד על פרויקטים בחברת “מתודיקה”. היום אורן הוא מומחה לפיתוח הדרכה ולמידה דיגיטלית…

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
איך להעביר וובינרים כמו מקצוענים? עם אורן סבידור

# data[].attributes.headline
מה זה מיקרו-למידה (מאמר)

# data[].attributes.subject
מה זה מיקרו-למידה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
מיקרו למידה - מה זה ולמה זה כדאי - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
עכשיו שאנחנו עמוק בתוך התקופה המשוגעת הזאת של הקורונה, זה בדיוק הזמן לחשוב קדימה, ולשלב פתרונות למידה דיגיטליים מעבר לוובינרים ולהדרכות מרחוק. מיקרו-למידה הוא האח הקטן הזה שכולם אוהבים - גם העובדים, וגם המנהלים וגם אנשי הלמידה. בואו ניזכר על מה ולמה. אחת ולתמיד - מה זה מיקרו למידה?

# data[].attributes.headline
מאגר משחקים להדרכות (קובץ)

# data[].attributes.subject
מאגר משחקים להדרכות (קובץ)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר משחקים להדרכות

# data[].attributes.headline
הכל על מיקרו-למידה (פודקאסט, 32 דק')

# data[].attributes.subject
הכל על מיקרו-למידה (פודקאסט, 32 דק')

# data[].attributes.body
ראיון איתי (שירי דייטש) בפודקאסט "טפאס"

# data[].attributes.attachment_link.title
טפאס פרק 14- על מה ולמה למידה במנות קטנות עם שירי דייטש

# data[].attributes.headline
הגדרות למיקרו-למידה מהספרות המחקרית (אתרי אינטרנט)

# data[].attributes.subject
הגדרות למיקרו-למידה מהספרות המחקרית (אתרי אינטרנט)

# data[].attributes.body
https://community.articulate.com/articles/what-is-micro-learning

https://blog.learnlets.com/2015/04/defining-microlearning/

https://www.linkedin.com/pulse/micro-learning-advance-fantasy-donald-h-taylor/

https://learningrebels.com/2017/07/17/microlearning-the-misunderstood-buzzword/

https://www.athenaonline.com/microlearning.asp

https://trainingindustry.com/glossary/microlearning/

https://trainingindustry.com/articles/contentdevelopment/microlearning-less-about-time-more-about-focus/

https://www.learngeek.co/2017/01/microlearning-is-learning-that-fits/

# data[].attributes.headline
מחקרים ודוחות בנושא מיקרו-למידה (אתרי אינטרנט)

# data[].attributes.subject
מחקרים ודוחות בנושא מיקרו-למידה (אתרי אינטרנט)

# data[].attributes.body
1. תחזית: שוק המיקרו-למידה העולמי צפוי לגדול פי 2 ב-5 השנים הקרובות
(marketsandmarkets דוח של)
https://www.marketsandmarkets.com/Market-Reports/microlearning-market-127184631.html?gclid=Cj0KCQjw_5rtBRDxARIsAJfxvYCFlz4xwedGx_C0piRDWWhukaSKcGvZSeg_npcZfnxQYYj_ImxAb44aA
kmdEALw_wcB

2.  The State of Microlearning
(elearningguild דו"ח של)
https://www.elearningguild.com/insights/217/the-state-of-microlearning/

3. דוח לינקדאין 2018:
עובדים מעדיפים ללמוד במקום העבודה, בקצב שלהם, בדיוק בזמן שהם צריכים
https://learning.linkedin.com/resources/workplace-learning-report-2018?src=li-in&veh=7010d000001BibSAAS&cid=7010d000001BibSAAS&bf=1#

4. מה נכון לגבי שיכחה ו"עקומת השיכחה" ומה אנשי למידה יכולים לעשות
https://www.worklearning.com/2010/12/14/how-much-do-people-forget/

5. מיקרו-למידה מסייעת בזכירה לאורך זמן:
"Why Microlearning Drives Over 20% More Information Retention "Than Long-Form Training
https://blog.grovo.com/microlearning-22-percent-more-retention/

# data[].attributes.headline
וובינר- 5 היסודות למיקרו-למידה שאשכרה עובדת (וידאו, 38 דק')

# data[].attributes.subject
וובינר- 5 היסודות למיקרו-למידה שאשכרה עובדת (וידאו, 38 דק')

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
וובינר-חמשת היסודות למיקרו למידה שאשכרה עובדת

# data[].attributes.headline
5 מיתוסים על מיקרו-למידה (מאמר)

# data[].attributes.subject
5 מיתוסים על מיקרו-למידה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
5 מיתוסים על מיקרו-למידה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
מיקרו-למידה היא אחת הגישות הנפוצות היום בלמידה בארגונים, ובצדק, אבל עדיין ישנם ארגונים שנמנעים מליישם אותה, או מיישמים אותה בצורה לא נכונה, מתוך אמונות או מיתוסים שגויים. אז בלי הרבה הקדמות -5 מיתוסים שכיחים על מיקרו-למידה ולמה הם לא נכונים, הנה מת-חי-לים. מיתוס 1 "מיקרו-למידה = לחתוך יחידת לימוד גדולה לכמה חלקים קטנים" בוחן פתע:יש [...]

# data[].attributes.headline
רעיונות למשחקים בהדרכות מרחוק (מאמר)

# data[].attributes.subject
רעיונות למשחקים בהדרכות מרחוק (מאמר)

# data[].attributes.body
טל מזור מתארחת בבלוג "זיקוקי למידה"

# data[].attributes.attachment_link.title
משחקים אותה מרחוק! רעיונות למשחקים למפגשי אונליין, עם טל מזור - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
תגידו, מה הכי מאתגר אתכם במפגשי אונליין? אצלי אחד האתגרים הוא “להרגיש” את הצד השני. לא יעזור, התקשורת במפגש אונליין שונה ממפגש פנים אל פנים. אז מי שרגיל כמוני להשתמש בהפעלות כדי להגביר את המעורבות מצד הקהל, כדאי לדעת שיש לנו המון אופציות למישחוק- גם מרחוק! וכדי להוכיח לכם שזה נכון, קראתי לטל מזור, ש…

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
משחקים אותה מרחוק! רעיונות למשחקים למפגשי אונליין, עם טל מזור

# data[].attributes.headline
כלים והפעלות להדרכות-מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.subject
כלים והפעלות להדרכות-מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.body
נסים כהן קמחי

# data[].attributes.headline
עוד רעיונות למשחקים בהדרכה מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.subject
עוד רעיונות למשחקים בהדרכה מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.body
איריס מור

# data[].attributes.headline
קישור למאגר המתודות 

# data[].attributes.subject
קישור למאגר המתודות 

# data[].attributes.body
(כמעט) כל המתודות - במקום אחד
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We Learn

I Learn

מאגר המתודות הגדול

הדרכה פרונטלית/קבוצתית

למידה עצמית

."למידע ורעיונות לשימוש במתודות השונות, היכנסו לבלוג "זיקוקי למידה

,חלק מהמתודות עשויות לשמש הן ללמידה עצמית והן ללמידה פרונטלית/קבוצתית.בהתאם למטרהולאופן השימוש

תכנון וביצוע פרויקט אישי/ קבוצתי

עבודה בקבוצות/ עבודה בזוגות/ גי'קסו

OJT

דיון/ סיעור מוחות

שולחנות עגולים

ניתוח סרטון/ קטע מסרט

קהילת עמיתים/ קהילת למידה

"פאנל/ מפגש שאלות-תשובות/ "הכה את המומחה

למידת חקר

מבחן/ מבדק

ניתוח סיפור מקרה

סימולציה/ משחק תפקידים/ אימפרוביזציה

תצפית/ סיור שטח

shadowing

חדר בריחה/ חידה בלשית

יצירת תוצר (מפת חשיבה, סרטון, מצגת וכו')

הרצאות בסגנון "טד" / פצ'ה קוצ'ה

סיפור/ סטוריטלינג

דיבייט

פתרון בעיה

ובינר/ כיתה וירטואלית בשידור חי

משחק/ הפעלה/ חידון/ תרגיל

הדגמה/ כיתת אומן

התנסות מעשית ומשוב

outdoor training

מציאות מדומה/ רבודה (AR/VR)

חניכה/ אימון/ מנטורינג/ סופרויז'ן

תדריך

סרטון סמן

ספר/מאמר מקצועי

צ'אטבוט

תמיכה בביצועים - EPSS

אפליקציה סלולרית

(Gifs) גיפים

(memes) ממים

(video blog) ולוג

בלוג

פודקאסט

סרטון וידאו מצולם

סרטון סטופ מושן

משחקון/ חידון דיגיטלי

"לומדה/ "מיני לומדה

ebook /מדריך למשתמש/ חוברת

(Job Aid) עזר עבודה

ובינר/כיתה וירטואלית מוקלטים

אינפוגרפיקה סטטית/ אינטראקטיבית

מצגת

mooc

מבחן/ תרגיל דיגיטלי

קורס דיגיטלי

.המאגר נועד "לפתוח את הראש" ולעורר השראה, ולא מתיימר לכלול את כל המתודות הקיימות

סרטון אנימציה

להורדת המאגר בגרסת הדפסה לחצו כאן

קהילת עמיתים יכולה להיות פיזית או וירטואלית

אינפוגרפיקה היא המחשה ויזואלית של מידע ונתונים, שיכולה להיות סטטית או דינאמית (אינטראקטיבית).

סרטון סמן אידיאלי ללימוד מערכות וכלים, ויכול להיות מסוג:Show Me - הדגמה של אופן הביצועתרגול של הביצוע - Try Meמבחן על הביצוע - Test Me

שיטה ללמידה בזמן אמת ותמיכה בביצועים באמצעות מערכת מידע שמספקת לעובד מידע "בזמן אמת" לגבי תהליך העבודה בהתאם לצורך ולמצב ספציפיים.

MOOC הוא קורס אינטרנטי מרובה משתתפים, פתוח לקהל הרחב.

סטופ מושן היא טכניקת אנימציה שמייצרת אשליה שבה נראה כאילו אובייקט פיזי זז בכוחות עצמו.למידע נוסף והסבר על יצירת סרטוני סטופ מושן- לחצו כאן.

שיטה שבה העובד מתלווה לעובד מנוסה יותר המשמש דוגמה אישית.ולומד מתוך התבוננות וצפייה מתמשכת

.שיטה שבה מציגים טיעונים בעד ונגד לגבי נושא מסוים

פצ'ה קוצ'ה ו"טד" הם שני פורמטים ידועים.של הרצאות קצרות ומעוררות השראה.לטיפים על העברת הרצאות בסגנון "טד" - לחצו כאן

On the Job Training,למידה שמתבצעת תוך-כדי עבודה שוטפת בסביבת העבודה.תוך חניכה וקבלת משוב

טכנולוגיית בינה מלאכותית, שמאפשרת לנהל שיחה בהתכתבות צ'אט, למשל על פלטפורמת פייסבוק מסנג'ר או ווטסאפ

.סטוריטלינג-היכולת להנגיש תוכן ולהעביר מסרים בעזרת סיפור.מידע נוסף ורעיונות ליישום - בקישור הזה

.מפת חשיבה היא כלי ויזואלי לשיקוף, לניתוח, לארגון ולפיתוח חשיבה.למידע נוסף ורעיונות ליישום - לחצו כאן

בלוג יכול לשמש מתודה ללמידה באמצעות קריאת בלוגים קיימים או באמצעות כתיבת בלוג.מידע על בלוגים פנים ארגוניים - בקישור הזה.

מידע וטיפים על כתיבה ועריכה נכונה של מסמכים מכל סוג - בקישור הזה.

עוד על משחקים כמתודת למידה- בקישור הזה

רעיונות ליישום ולכלים ליצירת משחקונים - בקישור הזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
training methods by shirideitch on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
We Learn I Learn מאגר המתודות הגדול הדרכה פרונטלית/קבוצתית למידה עצמית ."למידע ורעיונות לשימוש במתודות השונות, היכנסו לבלוג "זיקוקי למידה ,חלק מהמתודות עשויות לשמש הן ללמידה עצמית והן ללמידה פרונטלית/קבוצתית.בהתאם למטרהולאופן השימוש תכנון וביצוע פרויקט אישי/ קבוצתי עבודה בקבוצות/ עבודה בזוגות/ גי'קסו OJT דיון/ סיעור מוחות שולחנות עגולים ניתוח סרטון/

# data[].attributes.headline
איך לבנות חדר בריחה/קופסת בריחה (מאמר)

# data[].attributes.subject
איך לבנות חדר בריחה/קופסת בריחה (מאמר)

# data[].attributes.body
שרי חזי מתארחת בבלוג "זיקוקי למידה"

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה מחוץ לקופסא(ת הבריחה)- פוסט אורח עם שרי חזי - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
הפוסט הזה מחכה בסבלנות כבר די הרבה זמן לתורו להתפרסם, כי ככה זה כשצריכים לקבל אישור מדובר צה"ל 🙂 שרי חזי היא ראש תחום מו"פ וחדשנות בלמידה במדור טי"ל (טכנולוגיות ייעודיות להדרכה) בקריית ההדרכה של צה"ל בנגב. הזמנתי אותה לשתף אותנו מניסיונה בפיתוח עשרות חדרי בריחה, ולענות על כל השאלות: מה זה בכלל חדר בריחה?

# data[].attributes.headline
העברת הדרכה מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.subject
העברת הדרכה מרחוק (קובץ)

# data[].attributes.body
נציבות שירות מדינה-אגף בכיר למידה ורווחה ארגונית בשיתוף עם קרן שניידר

# data[].attributes.headline
MOOC - קורסים מהאוניברסיטאות בארץ ובעולם אצלכם בבית (פודקאסט, 30 דק')

# data[].attributes.subject
MOOC - קורסים מהאוניברסיטאות בארץ ובעולם אצלכם בבית (פודקאסט, 30 דק')

# data[].attributes.body
אסף וייס מ"ישראל דיגיטלית" מתארח בפודקאסט "טפאס"

# data[].attributes.attachment_link.title
טפאס פרק 3- קורסים מהאוניברסיטאות בארץ ובעולם אצלכם בבית- מתאים לכם? עם אסף וייס, ישראל דיגיטלית

# data[].attributes.headline
שימוש בוידאו בלמידה (פודקאסט, 57 דקות) 

# data[].attributes.subject
שימוש בוידאו בלמידה (פודקאסט, 57 דקות) 

# data[].attributes.body
אלעד אלפיה מ-WebAcademix מתארח ב"פיצוחים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט פיצוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - שימוש בוידיאו בלמידה - פרק 28

# data[].attributes.headline
איך לצלם סרטון וידאו מהנייד (מאמר)

# data[].attributes.subject
איך לצלם סרטון וידאו מהנייד (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
צילום סרטון וידאו מהנייד- חלק א': איך כותבים תסריט+טמפלייט חינם - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
לא מזמן צילמנו סרטון הדרכה מהנייד. יצא סרטון מדליק (שממש בקרוב יעלה לאוויר), אבל התמודדנו בדרך עם אתגרים לא פשוטים. אז חשבתי שזו הזדמנות מעולה לשתף אתכם בטיפים מהניסיון שלי, כדי לעשות לכם חיים קלים יותר וכדי שתצליחו על הפעם הראשונה. חילקתי את הטיפים לשני פוסטים: בפוסט הזה אעסוק בשלב הראשון - כתיבת תסריט לוידאו.

# data[].attributes.headline
סרטוני סטופ-מושן (מאמר)

# data[].attributes.subject
סרטוני סטופ-מושן (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
בלי סודות - איך להכין סרטון ״סטופ מושן״ כמו המקצוענים - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחרונה יצא לי להיתקל לשמחתי בתכנית "בלי סודות". כשהייתי ילדה, זו היתה אחת הסדרות שאהבתי במיוחד. הכי אהבתי את הפינה הקבועה של אלפי, הדמות השמנמנה מפלסטלינה שלימדה את אותיות האלף-בית. הסרטונים של אלפי נוצרו בטכניקת אנימציה מיוחדת שהיום מכונה בשם "סטופ מושן". אני מתה על האנימציה הזו, יש בה משהו קליל ומשעשע.

# data[].attributes.headline
טיפים לכתיבת תסריט לומדה (פודקאסט, 34 דק')

# data[].attributes.subject
טיפים לכתיבת תסריט לומדה (פודקאסט, 34 דק')

# data[].attributes.body
הפודקאסט "תוכנית למידה"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השבוע, בפרק שמסכם את העונה הראשונה של "תכנית למידה", החלטנו לדבר עוד קצת על וובינרים, שיהיו, כנראה, דרך העברת השיעורים של כולנו ב-2021. איך מעבירים את המסר בצורה אפקטיבית? האם המדריכה צריכה להפעיל מצלמה בעצמה או לא? למה אינטראקציות כל כך חשובות? ואיך אפשר להעביר תקשורת בלתי מילולית גם דרך המצלמה הקטנה בוובינר? על כל השאלות האלו, ועוד כמה, נענה בפרק - האזנה נעימה!

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית למידה - פרק 19 - הטיפים שלנו לכתיבת תסריט ללומדה

# data[].attributes.attachment_link.description
השבוע, בהמשך לבקשות שנשלחו לתיבת המייל שלנו, החלטנו לשתף אתכם ואתכן בטיפים שלנו לכתיבת תסריט ללומדה - מאיפה מתחילים? מהן הדרכים? ומתי מוסיפים אינטראקציות? ובפינת חומר טוב - אתר מירו שמאפשר לכם ליצור מפות ויזואליות >> https://bit.ly/37dVLem וכלי נוסף ליצירת סטוריבורד שיתופי >> https://bit.ly/31j1egh רעיונות? תגובות?

# data[].attributes.headline
טיפים לכתיבת תסריט לסרטון הדרכה (פודקאסט, 33 דקות)

# data[].attributes.subject
טיפים לכתיבת תסריט לסרטון הדרכה (פודקאסט, 33 דקות)

# data[].attributes.body
מתוך הפודקאסט "תוכנית למידה"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השבוע, בפרק שמסכם את העונה הראשונה של "תכנית למידה", החלטנו לדבר עוד קצת על וובינרים, שיהיו, כנראה, דרך העברת השיעורים של כולנו ב-2021. איך מעבירים את המסר בצורה אפקטיבית? האם המדריכה צריכה להפעיל מצלמה בעצמה או לא? למה אינטראקציות כל כך חשובות? ואיך אפשר להעביר תקשורת בלתי מילולית גם דרך המצלמה הקטנה בוובינר? על כל השאלות האלו, ועוד כמה, נענה בפרק - האזנה נעימה!

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית למידה - פרק 17 - הטיפים שלנו לכתיבת תסריט לסרטון הדרכה

# data[].attributes.attachment_link.description
כבר שנים שאנחנו מכינים סרטוני הדרכה לארגונים. השבוע החלטנו לחלוק איתכם את הטיפים והשיטות שלנו לכתיבת התסריט המושלם לסרטון הדרכה - מאיפה מתחילים, מה לקחת בחשבון ומה יכול לעזור לכם לשפר את התסריט שלכם? ובפינת חומר טוב - ספריית האודיו של יוטיוב, עם המון קטעי אודיו לשימוש חופשי: https://bit.ly/3jrD8af ושלושת עורכי הטקסט הטובים ביותר (באנגלית) שאנחנו משתמשים בהם: , https://bit.ly/3io1DE1 thesaurrus.com http://www.hemingwayapp.com/ רעיונות?

# data[].attributes.headline
מאגר אפקטים של סאונד ללומדות (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
מאגר אפקטים של סאונד ללומדות (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
At SoundEffects+ you find over 5000 free sound effects recorded, designed and produced by a team of our audio professionals. Our team owns the copyrights to all the sound effects on this website and you can safely to use them in your projects. Just remember to read the License Agreement. It tells you what you can and cannot do with our free sound effects.

# data[].attributes.attachment_link.title
SoundEffects+ | Download Free Sound Effects

# data[].attributes.attachment_link.description
Free sound effects for media productions

# data[].attributes.headline
סרטוני הדרכה למרצים, יועצים ומנחי סדנאות (קבוצת פייסבוק)

# data[].attributes.subject
סרטוני הדרכה למרצים, יועצים ומנחי סדנאות (קבוצת פייסבוק)

# data[].attributes.headline
מאגר קטעי וידאו מסרטי קולנוע וסדרות  (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
מאגר קטעי וידאו מסרטי קולנוע וסדרות  (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.headline
TED  -  מאגר סרטוני טד

# data[].attributes.subject
TED  -  מאגר סרטוני טד

# data[].attributes.body
(אתר אינטרנט)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Get a daily email featuring the latest talk, plus a quick mix of trending content.

By subscribing, you understand and agree that we will store, process and manage your personal information according to our Privacy Policy

# data[].attributes.attachment_link.description
Get a daily email featuring the latest talk, plus a quick mix of trending content. By subscribing, you understand and agree that we will store, process and manage your personal information according to our Privacy Policy

# data[].attributes.headline
רשימת אתרים שמציעי קורסי אונליין MOOC בחינם/בתשלום

# data[].attributes.subject
רשימת אתרים שמציעי קורסי אונליין MOOC בחינם/בתשלום

# data[].attributes.body
- קמפוס ישראל דיגיטלית (קמפוס IL)
-קורסרה
-UDEMY

- Linkedin Learning
-edX

# data[].attributes.headline
חיפוש קורסי MOOC לפי נושא (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
חיפוש קורסי MOOC לפי נושא (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.body
מנוע חיפוש לקורסים בכל מאגרי ה-MOOC (באנגלית)

# data[].attributes.attachment_link.title
Browse the best MOOC and free online learning resources in the world | My Mooc

# data[].attributes.attachment_link.description
Our mission is to guide you in your lifelong learning research.
That’s why everyone can express themselves! Our platform benefits from an active community of learner which reviews,
collects badges and shares his experience by rating the MOOC .
Then you can make your own opinion to take the course o…

# data[].attributes.headline
"כלים קטנים גדולים"-מאגר כלים והדרכות על כלים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
"כלים קטנים גדולים"-מאגר כלים והדרכות על כלים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.body
אפרת מעטוף

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כלים קטנים גדולים | האנציקלופדיה של הכלים הדיגיטליים לעולם החינוך | בעריכת אפרת מעטוף

# data[].attributes.attachment_link.title
כלים קטנים גדולים | האנציקלופדיה של הכלים הדיגיטליים לעולם החינוך | בעריכת אפרת מעטוף

# data[].attributes.attachment_link.description
לאור המצב הבטחוני נפתחו תכניהם של מספר פלטפורמות לשימוש מורים ותלמידים, מצורף הפירוט. הרשימה כוללת תכנים לימודיים וגם תכנים נוספים, כמו סרטים וסדרות, לפעילות הפגה.

# data[].attributes.headline
קטלוג כלים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.subject
קטלוג כלים (אתר אינטרנט)

# data[].attributes.body
אור דניאל, learntech

# data[].attributes.attachment_link.description
קטלוג כלים המלצה: בצעו חיפוש על ידי לחיצה F3 במקלדת וחפשו לפי מילות מפתח בדף זה *בחיפוש במובייל יש ללחוץ על שלוש הנקודות בצד שמאל של הדפדפן לאחר מכן לחצו 'חיפוש בדף'. × הסתר התראה למידה מקוונת & Authoring Tools (מחוללי למידה) מבחנים בחנים וכלי הערכה פלטפורמות ללמידה & LMS מישחוק, למידה מעורבת Storytelling צ'טבוט [...]

# data[].attributes.headline
מאמרים על משחקים (מאמרים)

# data[].attributes.subject
מאמרים על משחקים (מאמרים)

# data[].attributes.body
אנטרופי

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
קבוצת אנטרופי

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמרים וחומר מקצועי - קבוצת אנטרופי

# data[].attributes.attachment_link.description
במדור מדיה תוכלו למצוא כתבות, הרצאות, סרטונים, משובים וסקרים אודות קבוצת אנטרופי.

# data[].attributes.headline
מאגר סיפורים ומשלים (קובץ)

# data[].attributes.subject
מאגר סיפורים ומשלים (קובץ)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר סיפורים

# data[].attributes.headline
איך ליישם כיתה הפוכה (מאמר)

# data[].attributes.subject
איך ליישם כיתה הפוכה (מאמר)

# data[].attributes.body
שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.title
הפוך, גוטה, הפוך: כך תיישמו "כיתה הפוכה" בהצלחה - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
אתם בכיתה, מעבירים הדרכה לעובדים על נושא חדש. אתם מציצים בשעון ותופסים ת'ראש: הזמן עוד מעט נגמר, ואתם נאלצים "לחתוך" את התרגול שתכננתם לעשות.בעסה, הא? זה קרה לרבים וטובים. אז נכון, אפשר לתכנן אחרת את מהלך ההדרכה, ואפשר לנהל טוב יותר את הזמן במהלך ההדרכה, אבל אפשר גם לנסות משהו אחר - להפוך את ההדרכה [...]

# data[].attributes.headline
מודלים של למידה היברידית (קובץ)

# data[].attributes.subject
מודלים של למידה היברידית (קובץ)

# data[].attributes.body
שירי דייטש