# data[].attributes.headline
Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді 

# data[].attributes.subject
Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказом МОН затверджено заходи щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання в системі освіти України до 2025 року. Серед основних складових виокремлено громадянсько-патріотичне, духовно-моральне, військово-патріотичне та екологічне виховання.

Метою визначено становлення самодостатнього громадянина-патріота України, гуманіста та демократа, готового до успадкування духовних і культурних надбань українського народу, виконання громадянських і конституційних обов'язків, формування активної позиції, утвердження національної ідентичності на основі духовно-моральних цінностей українського народу та самобутності.

Документ передбачає докладно прописані заходи до 2025 року для:

удосконалення нормативно-правової бази щодо національно-патріотичного виховання (зокрема, розроблення законопроєкту "Про національно-патріотичне виховання");

створення соціально-педагогічних умов для реалізації національно-патріотичного виховання;

зміни змісту та форми національно-патріотичного виховання;

організації інформаційно-просвітницької роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

розвитку військово-патріотичного виховання.

Нагадаємо, сучасний кампус для ІТ-освіти з'явиться на Закарпатті.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді

# data[].attributes.attachment_link.description
Наказом МОН затверджено заходи щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання в системі освіти України до 2025 року. Серед основних складових виокремлено громадянсько-патріотичне, духовно-моральне, військово-патріотичне та екологічне виховання. Метою визначено становлення самодостатнього громадянина-патріота України, гуманіста та демократа, готового до успадкування духовних і культурних надбань українського народу, виконання громадянських і конституційних обов'язків, формування активної позиції, утвердження національної ідентичності на основі духовно-моральних цінностей українського народу та самобутності.

# data[].attributes.headline
«Систематичний і алфавітний каталоги як інформаційно-пошукова система бібліотеки»

# data[].attributes.subject
«Систематичний і алфавітний каталоги як інформаційно-пошукова система бібліотеки»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мультфільми про захисників, славетних воїнів, героїв-переможців потрібні нині дітям, як ніколи. Недарма кажуть, що мультики - це антидепресанти для малечі, що дають змогу почуватися більш захищеними. Виявляється, окрім славетної серії "Як козаки...", є чимало інших цікавих пригод козаків. Зібрали анімації про героїв-переможців. Доповніть ними свої уроки або просто перегляньте всім класом під час онлайн-навчання.
1969 рік
Звісно, козак Еней - чи не найдавніший тролінг Івана Котляревського над помпезною давньоримською героїкою. Цей мультфільм було зроблено до 200-річчя з дня народження видатного письменника. Хоча ця анімація вже старенька, приємно дивитися, як веселі та життєрадісні козаки легко перемагають ворогів. І навіть Юпітер тут - у гетьманському вбранні.
1970 рік
Найвідоміший казковий герой, образ маленького, але безстрашного переможця - Котигорошко. Зустрічаємо братів-козаків: велетня Вернигору, силача Вернидуба та Крутивуса, якому досить покрутити вуса, аби річка розступилася. Та рятуватиме їх крихітний хлопчик з булавою. Зворушлива деталь: виріс він зі сльози матері, яка оплакувала полонених синів.

Знаєте, який перший повнометражний мультик створено після здобуття Україною Незалежності? Так, знову козак Еней, який пройшов шлях від Троянської Січі до Римської. Ця анімація потішить знайомим стилем, вона дуже нагадує серію "Як козаки...". Усе просто: той самий режисер Володимир Дахно і той самий художник Едуард Кірич.
2000 рік
На жаль, від мультсеріалу за мотивами історичного захопливого роману Володимира Малика "Таємний посол" у відкритому доступі маємо лише одну серію. Але й вона гідна уваги та має окремий сюжет. Сильний та справедливий козак Арсен Звенигора живе за часів Запорізької Січі легендарного Івана Сірка. Він намагається врятувати полонену дівчину та зупинити Османську імперію, яка напала на Україну.
2008 рік
Перші серії мультсеріалу, який знайомить з міфічними істотами та легендарними особистостями України, побачили світ 14 років тому. Цікаво, що головні герої - хлопчик Нік та живий футбольний м'яч Шева - зроблені вже в 3D-анімації. Чимало серій стосуються саме козаків: "Характерник", "Дунайські козаки". А "Тризуб" розповідає про магічне походження державного символу, який охороняє від усіх завойовників.
2016 рік
Українська 3D-анімація за мотивами однойменної казки Антона Сияники. Микита - син славетного богатиря і здатен не лише перемогти дракона, а й розпізнати його в іншій подобі та звільнити від його впливу створінь казкового світу. Подолати зло і ззовні, і зсередини.
2019 рік
На завершення можна подивитися анімовану історію не лише козацтва, а й загалом нашої країни. Цей лаконічний та колоритний реп презентувала група "Танок на Майдані Конго". Так вчити історію значно цікавіше, ніж за підручником. А гумор і віра в майбутнє країни підбадьорюють та налаштовують на позитив.
Краще за тиждень
06.01.2022
Альтернативна освіта
16.09.2019

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультики для уроків історії: 12 анімацій про непереможних козаків

# data[].attributes.attachment_link.description
Українські мультики про козаків-переможців. Покажіть дітям на уроках історії, що Україна - нація переможців.

# data[].attributes.headline
Рекомендації для педагогічних працівників щодо організації екскурсій 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для педагогічних працівників щодо організації екскурсій 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки спільно з Національним еколого-натуралістичним центром учнівської молоді розробило рекомендації "Шкільний сад. Основи екскурсознавства". Матеріали містять корисну інформацію про те, як педагоги можуть організувати та провести екскурсію для дітей і підлітків.

Поради стануть у пригоді педагогічним працівникам закладів позашкільної освіти еколого-натуралістичного напряму, які організовують і проводять екскурсії для здобувачів освіти та їхніх батьків.

Екскурсії можна проводити:

на території закладів освіти;

у куточках живої природи;

у дендропарках, теплицях, на навчально-дослідних земельних ділянках;

на фермах і екологічних стежках.

Ознайомитися з рекомендаціями можна за посиланням.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Розроблено рекомендації для педагогічних працівників щодо організації екскурсій

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки спільно з Національним еколого-натуралістичним центром учнівської молоді розробило рекомендації "Шкільний сад. Основи екскурсознавства". Матеріали містять корисну інформацію про те, як педагоги можуть організувати та провести екскурсію для дітей і підлітків. Поради стануть у пригоді педагогічним працівникам закладів позашкільної освіти еколого-натуралістичного напряму, які організовують і проводять екскурсії для здобувачів освіти та їхніх батьків.

# data[].attributes.headline
Воркбуки про українську їжу, вбрання, історію та культуру пропонують для вільного завантаження

# data[].attributes.subject
Воркбуки про українську їжу, вбрання, історію та культуру пропонують для вільного завантаження

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З досвіду дружніх українських шкіл у Європі знаємо, що кожна з них зараз приймає велику кількість нових дітей, а також відкриваються нові школи. Всі вони, звісно, шукають українознавчі матеріали, за якими можуть працювати. Ми пропонуємо саме такі матеріали, які можна безкоштовно роздруковувати та проводити за ними заняття", - повідомляють видавці.

1. "Мені це смакує", 2-4, роки про їжу та гастрономічну культуру українців,

2. "Мені це личить", 4-6, років про вбрання українців,

3. "Козаки", 6-8 років, про відповідну історичну епоху,

4. "Я творю місто", 8-10, років, про історію, культуру, мистецтво та соціальну складову міста,

5. "Мандри творчих українців", 10-12 років, про українських митців у Венеції, Парижі, Нью-Йорку.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Редактор новин

# data[].attributes.attachment_link.title
Воркбуки про українську їжу, вбрання, історію та культуру пропонують для вільного завантаження - новини освіти | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
З досвіду дружніх українських шкіл у Європі знаємо, що кожна з них зараз приймає велику кількість нових дітей, а також відкриваються нові школи. Всі вони, звісно, шукають українознавчі матеріали, за якими можуть працювати. Ми пропонуємо саме такі матеріали, які можна безкоштовно роздруковувати та проводити за ними заняття", - повідомляють видавці.

# data[].attributes.headline
15 квітня – Всеукраїнська конференція учнівської молоді «Військово-історичні події на теренах України: минуле і сучасність» 

# data[].attributes.subject
15 квітня – Всеукраїнська конференція учнівської молоді «Військово-історичні події на теренах України: минуле і сучасність» 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - 15 квітня – Всеукраїнська конференція учнівської молоді «Військово-історичні події на теренах України: минуле і сучасність»

# data[].attributes.attachment_link.description
15 квітня 2022 року в онлайн-форматі відбудеться Всеукраїнська історико-краєзнавча конференція учнівської молоді «Військово-історичні події на теренах України: минуле і сучасність».

# data[].attributes.headline
Безоплатний креативний онлайн-табір для школярів «Creative Camp: ми з України!» 

# data[].attributes.subject
Безоплатний креативний онлайн-табір для школярів «Creative Camp: ми з України!» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Громадська організація GoGlobal запустила Всеукраїнську онлайн-програму "Creative Camp: ми з України!" для школярів. Учителів і учнів запрошують брати участь у майстер-класах, воркшопах із малювання, музики та хореографії, заняттях з арт-терапії від українських і іноземних митців, а також онлайн-зустрічах розмовних клубів англійської мови.

За перші дні до програми приєдналися понад 1000 учасників зі 150 українських шкіл. Онлайн-табір працюватиме до 27 травня 2022 року, участь можуть взяти школярі віком від 6 до 16 років у супроводі вчителя.

Розклад активностей на 15-23 квітня 2022 року:

15:00-15:50 - майстер-клас "Стилізація традиційних українських орнаментів" (вік: від 6 років).

16:00-16:50 - сила медитації під час війни (вік: 11-16 років).

11:00-11:50 - малюємо кавою (вік: від 8 років).

Трансляції та записи активностей першого тижня табору доступні на YouTube-каналі.

14:00-14:50 - малюнок олівцями (вік учасників: 6-9 років).

15:00-15:50 - майстер-клас з оригамі (вік учасників: 6-11 років).

14:00-14:50 - арт-терапія (вік учасників: 6-16 років).

15:00-15:50 - іграшки-мотанки (вік учасників: 11-16 років).

14:00-14:50 - вчимося співати веснянки (вік учасників: 6-16 років).

15:00-15:50 - воркшоп "Створюємо листівку в техніці скрапбукінгу" (вік учасників: 7-12 років).

17:00-17:50 - сторітелінг: вигадай історію для свого героя (вік учасників: 13-16 років, мова - англійська).

14:00-14:50 - пляма та силует у мистецтві, дослідження форми (вік учасників: 11-16 років).

15:00-15:50 - Наодинці з природою (вік учасників: 10-16 років).

14:00-14:50 - воркшоп зі сторітелінгу (вік учасників: 13-16 років, мова - англійська).

15:00-15:50 - фото та відео як спосіб самовираження (вік учасників: 13-16 років.

11:00-11:50 - підготовка до Великодня, створення писанки (вік учасників: від 8 років).

Трансляції та записи активностей другого тижня табору доступні на YouTube-каналі .

Нагадаємо, ЮНІСЕФ і МОН запустили дитячий онлайн-садок НУМО.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Безоплатний креативний онлайн-табір для школярів "Creative Camp: ми з України!"

# data[].attributes.attachment_link.description
Громадська організація GoGlobal запустила Всеукраїнську онлайн-програму "Creative Camp: ми з України!" для школярів. Учителів і учнів запрошують брати участь у майстер-класах, воркшопах із малювання, музики та хореографії, заняттях з арт-терапії від українських і іноземних митців, а також онлайн-зустрічах розмовних клубів англійської мови. За перші дні до програми приєдналися понад 1000 учасників зі 150 українських шкіл.

# data[].attributes.headline
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.subject
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм.

Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

Завдяки пропонованим іграм діти (та й дорослі теж) зможуть подолати паніку, тривогу й агресію, виплеснути емоції, зняти напруження, заспокоїтися, встановити власні кордони та розслабитися.

Нагадаємо, що ГО "Смарт освіта" і сайт "Нова українська школа" проводять пізнавальні онлайн-зустрічі для учнів. Для участі заповніть анкети для дітей або вчителів (інших дорослих, які хочуть чимось поділитися з дітьми).
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Усі зображення з Telegram-каналу МОНограм .

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігротерапія без іграшок - добірка від МОН | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм. Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

# data[].attributes.headline
Дитячі ігри для зняття напруження 

# data[].attributes.subject
Дитячі ігри для зняття напруження 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей.
Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children "

Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти. Правила гри треба пояснювати зрозуміло й доступно для дітей. Усі вправи відразу робити не обов'язково, спершу можна просто спостерігати за дитиною. Так, заглиблювати дитину в гру треба поступово, залежно від того, наскільки вона сама нею захоплена.

Ось шість вправ, які рекомендують для зняття стресу:

1. Квітка та свічка
Вправа для розслаблення та глибокого дихання.

Уявіть, що у вас в одній руці приємно пахне квітка, а в іншій - запалена свічка.

Повільно зробіть вдих через ніс й уявіть, що відчуваєте запах квітки.

Повільно видихніть через рот, наче задуваєте свічку.

Повторіть кілька разів.

2. Лимони
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що у вас у руці лимон.

Уявіть, ніби ви підходите до дерева та зриваєте два лимони, по одному в кожну руку.

Сильно здавіть лимони, щоби вичавити сік - вичавлюйте, вичавлюйте, вичавлюйте!

Киньте лимони на підлогу та розслабте руки.

Потім повторюйте, доки соку не набереться на склянку лимонаду.

Після останнього натискання та кидка струсіть руки, щоби розслабитися.

3. Лінивий кіт
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви лінивий кіт, який щойно прокинувся після приємного довгого сну.

Широко позіхніть.

Помурчіть, як кіт: "мяу-мяу".

Тепер витягніть руки, ноги та спину - і потягніться повільно, як кіт. Розслабтеся.

4. Пір'їнка і статуя
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви пір'їнка, що літає в повітрі приблизно десять секунд.

Раптом ви завмираєте й перетворюєтеся на статую. Не рухайтеся!

Потім повільно розслабтеся, знову перетворюючись на пір'їнку, що літає в повітрі.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що закінчите пір'їнкою в розслабленому стані.

5. М'яч для зняття стресу

Вправа для зняття м'язового напруження та масажу рук.

Зробіть собі м'ячик для зняття стресу. Наприклад, для цього ви можете наповнити повітряні кульки сухим горохом або рисом.

Візьміть м'яч у руку, можете взяти два в обидві руки, стисніть м'яч і розслабте руку.

Поекспериментуйте зі стисканням м'яча. Знайдіть спосіб, який підходить саме вам, змінюйте швидкість стискання, силу та тривалість стискань так, як вам буде подобатися.

6. Черепаха
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви черепаха, яка йде на повільну, розслаблену прогулянку.

Уявіть, ніби раптово почався дощ.

Щільно згорніться в калачик під панциром десь на десять секунд.

Уявіть, що знову вийшло сонце, тому можна вилазити з панцира та продовжити розслаблену прогулянку.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що завершуєте вправу прогулянкою, щоби ваше тіло розслабилося.

"Перебування в укриттях, вимушений переїзд, втрата звичного середовища, друзів, іграшок - ці та інші чинники можуть спричиняти тривогу та стрес у дітей.
Ви можете допомогти своїй дитині зняти напруження за допомогою простих вправ", - пишуть у ЦГЗ.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні.
Також дивіться:

# data[].attributes.attachment_link.title
Дитячі ігри для зняття напруження - перелік від Центру громадського здоров'я | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей. Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children " Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти.

# data[].attributes.headline
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.subject
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»:16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.description
Практичний дитячий психолог Лада Ендерсен пропонує цікаві і легкі вправи для дистанційного формату навчання: допоможуть дітям здружитись, розвинуть креативне мислення та допоможуть побудувати командну роботу.

# data[].attributes.headline
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.subject
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»:16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.description
Практичний дитячий психолог Лада Ендерсен пропонує цікаві і легкі вправи для дистанційного формату навчання: допоможуть дітям здружитись, розвинуть креативне мислення та допоможуть побудувати командну роботу.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендацій щодо окремих питань завершення 2021/2022 навчального року

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендацій щодо окремих питань завершення 2021/2022 навчального року

# data[].attributes.headline
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні

# data[].attributes.subject
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Під час сну, коли дитина із заплющеними очима, не потрібно торкатись її чи обіймати. (Якщо дитині сниться, що хтось її переслідує, чи вона намагається вивільниться з небезпечного простору - це може призвести до неочікуваної реакції.)

Сідаємо поруч, називаємо дитину на ім'я. Ти спиш. Тобі наснився страшний сон. Це сон. Я твоя мама. Я з тобою. Ти зараз прокинешся - і я тебе обійму. Ми в безпеці.

Коли дитина розплющує очі - звертаємося на ім'я. Подивися на мене. Ти мене бачиш? Кивни. Ти прокинув(-ла)ся. Як тебе звати? А як мене звуть? А твою кішку / собаку? Тобі наснився страшний сон. Зараз ти прокинув(-ла)ся. Усе добре. Ми в безпеці. Стисни мою руку сильно-сильно. Можна тебе обійняти? Я з тобою.

Обіймаємо, трохи гойдаємо, можна тихесенько співати колискову. Ми в безпеці.

Відженімо всі страшні сни. Нам потрібно, щоби дитина сама змогла зробити дію: плеснімо в долоні (один раз) - і сон піде в країну снів, а ми - у реальності. Або ми відштовхнемо чи бризнемо розпилювачем (навіть, уявним) - спреєм від монстрів. Чи подуємо (сни, як туман, можуть розвіятися від дихання). Чи скажемо: "Соне, знай своє місце".

Закріплюємо словами: "Ти впорав(-ла)ся, дивись, ти сам/-а все подолав/-ла".

Вночі, якщо сама дитина не розповідає, що наснилося, - не провокуємо. Якщо розповідає - кажемо: "Це був страшний сон. Це відбувалося уві сні. Усе минуло. Ти в безпеці".

Якщо дитина розповідає про ворогів чи що не могла вибратися, чи що поруч були снаряди - можна ворогів розвіяти в прах, уявити, що вибралися, поставили над собою світловий щит. Нам треба завершити процес.

Будь ласка, щоразу, коли минає тривога, коли минає небезпека - нам дуже важливо сказати: "Тривога закінчилася. Ти молодець. Ти так мені допомагав/-ла". Щоразу варто ставити крапку в подіях, щоби ми не поверталися до їх початку й не переживали в снах чи думках те, що для нас травматичне, знову і знову.

У спокійний час разом із дітьми можна співати улюблену пісню й домовитись, що ця пісня буде вашим паролем - нагадуванням про безпеку. Її можна співати, коли в дитини температура, істерика чи проблеми зі сном.

Для трансформації та роботи з образами та сюжетами сну є окремі техніки. Краще, щоб із цим працювали спеціалісти.

Нехай це не знадобиться й наші діти усміхаються в снах!
Світлана Ройз, сімейна й дитяча психологиня

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Під час сну, коли дитина із заплющеними очима, не потрібно торкатись її чи обіймати. (Якщо дитині сниться, що хтось її переслідує, чи вона намагається вивільниться з небезпечного простору - це може призвести до неочікуваної реакції.) Сідаємо поруч, називаємо дитину на ім'я. Ти спиш. Тобі наснився страшний сон. Це сон.

# data[].attributes.headline
Посібник «Розмови про війну» для батьків і опікунів дітей 

# data[].attributes.subject
Посібник «Розмови про війну» для батьків і опікунів дітей 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Асоціація психологів Португалії презентувала посібник «Розмови про війну» для батьків і опікунів дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Українські діти та підлітки під час війни потребують особливої уваги батьків і опікунів, щоб отримувати зрозумілу інформацію про події навколо. Асоціація психологів Португалії на допомогу дорослим підготувала посібник «Розмови про війну» українською мовою.

# data[].attributes.headline
Про деякі питання організації здобуття загальної середньої освіти та освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні 

# data[].attributes.subject
Про деякі питання організації здобуття загальної середньої освіти та освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні 

# data[].attributes.headline
Чому сльози – корисні. Пояснює психотерапевтка 

# data[].attributes.subject
Чому сльози – корисні. Пояснює психотерапевтка 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому сльози – корисні. Пояснює психотерапевтка

# data[].attributes.attachment_link.description
Психотерапевти пояснюють, що сльози – це не прояв слабкості, а плакати – корисно. Про це йдеться в Telegram-каналі Освітнього центру

# data[].attributes.headline
Дитячі ігри для зняття напруження – перелік від Центру громадського здоров’я 

# data[].attributes.subject
Дитячі ігри для зняття напруження – перелік від Центру громадського здоров’я 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей.
Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children "

Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти. Правила гри треба пояснювати зрозуміло й доступно для дітей. Усі вправи відразу робити не обов'язково, спершу можна просто спостерігати за дитиною. Так, заглиблювати дитину в гру треба поступово, залежно від того, наскільки вона сама нею захоплена.

Ось шість вправ, які рекомендують для зняття стресу:

1. Квітка та свічка
Вправа для розслаблення та глибокого дихання.

Уявіть, що у вас в одній руці приємно пахне квітка, а в іншій - запалена свічка.

Повільно зробіть вдих через ніс й уявіть, що відчуваєте запах квітки.

Повільно видихніть через рот, наче задуваєте свічку.

Повторіть кілька разів.

2. Лимони
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що у вас у руці лимон.

Уявіть, ніби ви підходите до дерева та зриваєте два лимони, по одному в кожну руку.

Сильно здавіть лимони, щоби вичавити сік - вичавлюйте, вичавлюйте, вичавлюйте!

Киньте лимони на підлогу та розслабте руки.

Потім повторюйте, доки соку не набереться на склянку лимонаду.

Після останнього натискання та кидка струсіть руки, щоби розслабитися.

3. Лінивий кіт
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви лінивий кіт, який щойно прокинувся після приємного довгого сну.

Широко позіхніть.

Помурчіть, як кіт: "мяу-мяу".

Тепер витягніть руки, ноги та спину - і потягніться повільно, як кіт. Розслабтеся.

4. Пір'їнка і статуя
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви пір'їнка, що літає в повітрі приблизно десять секунд.

Раптом ви завмираєте й перетворюєтеся на статую. Не рухайтеся!

Потім повільно розслабтеся, знову перетворюючись на пір'їнку, що літає в повітрі.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що закінчите пір'їнкою в розслабленому стані.

5. М'яч для зняття стресу

Вправа для зняття м'язового напруження та масажу рук.

Зробіть собі м'ячик для зняття стресу. Наприклад, для цього ви можете наповнити повітряні кульки сухим горохом або рисом.

Візьміть м'яч у руку, можете взяти два в обидві руки, стисніть м'яч і розслабте руку.

Поекспериментуйте зі стисканням м'яча. Знайдіть спосіб, який підходить саме вам, змінюйте швидкість стискання, силу та тривалість стискань так, як вам буде подобатися.

6. Черепаха
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви черепаха, яка йде на повільну, розслаблену прогулянку.

Уявіть, ніби раптово почався дощ.

Щільно згорніться в калачик під панциром десь на десять секунд.

Уявіть, що знову вийшло сонце, тому можна вилазити з панцира та продовжити розслаблену прогулянку.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що завершуєте вправу прогулянкою, щоби ваше тіло розслабилося.

"Перебування в укриттях, вимушений переїзд, втрата звичного середовища, друзів, іграшок - ці та інші чинники можуть спричиняти тривогу та стрес у дітей.
Ви можете допомогти своїй дитині зняти напруження за допомогою простих вправ", - пишуть у ЦГЗ.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні.
Також дивіться:

# data[].attributes.attachment_link.title
Дитячі ігри для зняття напруження - перелік від Центру громадського здоров'я | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей. Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children " Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти.

# data[].attributes.headline
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах 

# data[].attributes.subject
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В Україні запустили групи психологічної підтримки для підлітків і батьків, чиє звичне життя зламала війна.

Про проєкт "ПОРУЧ" повідомило МОН на своєму сайті.

Участь у проєкті безплатна, зареєструватися можна тут.

Онлайн-зустрічі відбуватимуться в Zoom. У кожній із них братимуть участь не більше 10 учасників. Час зустрічей буде узгоджено з кожним учасником.

Зазначається, що психологи допомагають не лише підліткам, а й батькам. Дорослі обговорюватимуть, як підтримати себе та близьких, як керувати емоціями в складні часи, як вгамувати біль і знайти себе в нових умовах, як планувати в часи невизначеності та де знайти ресурси для цього. Заповнити заявку на участь можна за цим посиланням.

Також проєкт запрошує психологів долучатися до проєкту. Подивитися вимоги та зареєструватися можна тут.

Проєкт реалізують Дитячий фонд ООН (ЮНІСЕФ) разом із Міністерством освіти і науки України, Українським інститутом когнітивно-поведінкової терапії та Всеукраїнським громадським центром "Волонтер".

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!
Фото: автор -[email protected], Depositphotos

ПІДПИСУЙТЕСЬ НА НАС:

# data[].attributes.attachment_link.title
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах - Biznes Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
В Україні запустили групи психологічної підтримки для підлітків і батьків, чиє звичне життя зламала війна. Про проєкт "ПОРУЧ" повідомило МОН на своєму сайті. Участь у проєкті безплатна, зареєструватися можна тут. Онлайн-зустрічі відбуватимуться в Zoom. У кожній із них братимуть участь не більше 10 учасників. Час зустрічей буде узгоджено з кожним учасником.

# data[].attributes.headline
Як повідомити дитині про смерть людини, з якою вона контактувала

# data[].attributes.subject
Як повідомити дитині про смерть людини, з якою вона контактувала

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марія Марковська

# data[].attributes.attachment_link.title
Як повідомити дитині про смерть людини, з якою вона контактувала. 10 правил від психологині

# data[].attributes.attachment_link.description
“Піти в засвіти”, “заснути навіки”, “перетворитися на янгола”, “покинути світ”, “відійти в небуття”, “витягти ноги”, “віддати душу богові” – це

# data[].attributes.headline
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними 

# data[].attributes.subject
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Поради для батьків від Центру психологічної підтримки .
Освітній Центр Верховної Ради України на своїй у фейсбуці опублікував поради для батьків про те, як підтримати підлітків:

1. Свіже повітря. Провітріть приміщення за 15-20 хвилин до того, як підліток сяде за домашнє завдання або інші задачі з концентрацією уваги. Якщо дозволяє погода - залиште кватирку відчиненою. Ідеальне поєднання - свіже повітря та легка руханка, щоб розігнати кров і насичити мозок киснем.

2. Оточення. За можливості, забезпечте підлітку приміщення, де його або її ніхто не потурбує, не буде зайвого шуму. Хоча б куток зі столом та стільцем, повз які не будуть постійно ходити туди-сюди. Не відволікайте дитину: чистка картоплі почекає. Якщо у приміщенні, де навчається підліток, шумно - дозвольте ввімкнути у смартфоні плейлист, скоріш за все дитина уже звикла під нього працювати.

3. "Їжте слона" частинами. Допоможіть дитині виробити навичку аналізувати завдання, ділити його на частини та виконувати їх поступово. Покажіть, що стратегія "осягнути неосяжне" неконструктивна: простіше впоратися із завданням, якщо зрозуміти послідовність кроків.

4. Техніка 25+5. Робота за часовими проміжками передбачає виконання завдань протягом 25 хвилин, після чого 5 хвилин відпочивати. Час відпочинку рекомендуємо витратити на чай, розминку, але ні в якому разі не на іншу роботу. Не страшно, якщо завдання невиконане за перший проміжок часу. Але якщо підліток "втягнувся" і проіґнорував дзвінок для відпочинку - не переривайте його або її. Найкраще сумістити цю техніку з технікою нижче.

5. Чергування завдань. Ідея "зробити все складне, а потім просте" може бути спокусливою для вас (бо найскладніші завдання будуть виконані), але мозку потрібен час, щоб "розігнатися". Ідея "зробити все просте, а потім складне", навпаки, приваблива для підлітка, але також неефективна. Найкраще, що можна спробувати - це чергувати задачі у форматі "проста - шматок складної - проста". Тоді мозок "розігріється", направить максимум ефективності на складні моменті, а після цього відволічеться.

Читайте також: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: автор AndrewLozovyi, Depositphotos.
Зверніть увагу, що ці рекомендації не стосуються фронтових зон, бо будь-яка концентрація на навчанні потребує відчуття безпеки, яке в подібних умовах, на жаль, неможливе.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Поради для батьків від Центру психологічної підтримки . Освітній Центр Верховної Ради України на своїй у фейсбуці опублікував поради для батьків про те, як підтримати підлітків: Свіже повітря. Провітріть приміщення за 15-20 хвилин до того, як підліток сяде за домашнє завдання або інші задачі з концентрацією уваги.

# data[].attributes.headline
Як говорити з дітьми про військову агресію 

# data[].attributes.subject
Як говорити з дітьми про військову агресію 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Найголовніше - дитині потрібно завжди говорити правду, але уникати надмірних емоцій та паніки. Так можна підготувати її до критичних подій (звуків сирени, вибухів, пострілів), але натомість дати впевненість у майбутньому.

Варто також пам'ятати, що найменш стресовою для дитина така розмова буде, якщо її проводить хтось із близьких (батьки або, якщо вони не можуть поки контролювати свої емоції, ті, кому дитина довіряє).
Дошкільнята
Краще говорити з ними через казки. Є чимало текстів, які в доступній формі пояснюють дитині питання безпеки. Наприклад, "Коза-дереза" - чудовий приклад, як можна розповісти, що пускати чужого у свою домівку небезпечно.

Історії можна придумувати так, щоби сюжети та алегорії були максимально наближені до того, що насправді відбувається навколо.
6-10 років
Підтримувати впевненість дитини в тому, що батьки готові до різних сценаріїв розгортання подій - речі й документи зібрані, все необхідне є, поряд розміщені безпечні укриття тощо.

Варто пояснити дитині, що коли хтось із близьких дорослих наразі у війську, теробороні, то це їхні робота і обов'язок, а не менш важливий обов'язок дитини нині - й далі вчитись.

Можна запропонувати підтримати захисників, намалювавши малюнок чи написавши історію, вірш, лист.
Старші діти й підлітки
Дорослим варто звернути увагу на те, де діти беруть інформацію про події та відфільтрувати ці джерела. Важливо пояснити, чому потрібно користуватися тільки офіційною та перевіреною інформацією.

Заспокоїти дітей у цьому випадку можуть відверті розмови, відсилки до історії України, яка вже перемогла в чималій кількості війн, життєві історії та свідчення очевидців історичних подій.
Для будь-якого віку
Обов'язково треба пояснити дитині чіткі правила поведінки, наголосити на обережності та пильності більше, ніж зазвичай (наприклад, що в жодному разі не можна піднімати на вулиці незнайомі речі чи предмети).

За можливості приділяти дитині якомога більше уваги та бути поруч із нею.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!

# data[].attributes.attachment_link.title
Як говорити з дітьми про військову агресію | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Найголовніше - дитині потрібно завжди говорити правду, але уникати надмірних емоцій та паніки. Так можна підготувати її до критичних подій (звуків сирени, вибухів, пострілів), але натомість дати впевненість у майбутньому. Варто також пам'ятати, що найменш стресовою для дитина така розмова буде, якщо її проводить хтось із близьких (батьки або, якщо вони не можуть поки контролювати свої емоції, ті, кому дитина довіряє).

# data[].attributes.headline
Виховуємо стійкість – поради для батьків і вчителів

# data[].attributes.subject
Виховуємо стійкість – поради для батьків і вчителів

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освітній центр Верховної Ради у своєму телеграм-каналі опублікував 10 порад для дорослих, як допомогти дитині навчитися стійкості у воєнний період.
Для цього дорослим потрібно:

1. Говорити з дітьми. Чесно, просто і впевнено відповідати на запитання, які виникають у дітей. Уважно вислуховувати їхню думку. Допомагати проговорювати та називати почуття й емоції. Не залишати дітям місця для сумнівів (наприклад, "я завжди буду про тебе піклуватися").

2. Створити емоційно безпечний простір для дитини. Проводити з нею час, гратися, читати, бути в полі зору дитини.

3. Обмежити кількість часу, що проводиться за переглядом новин.

4. Пам'ятати, що стрес від війни посилює щоденні побутові стреси. Дитина може демонструвати нетипові для неї реакції на звичайні події (наприклад, невдало складений тест із навчальної дисципліни, помилки тощо). Дорослий повинен заспокоїти й дати впевненість, що в будь-якому випадку її розуміють і підтримують.

5. Дотримуватися розпорядку дня, причому бажано, аби він був якомога схожішім на довоєнний. Це дасть змогу мінімізувати стрес.

6. Подбати про себе. Це дасть змогу відновити власний ресурс, щоби й надалі піклуватися про дитину.

7. Повторювати дітям, що з ними все буде добре. З іншого боку, проговорити деталі плану евакуації, якщо обставини зміняться. Також варто пояснити, що кожен нині виконує свою роботу для перемоги та розбудови стабільного майбутнього: дорослі - працюють (військові, тероборона, волонтери та ін.), діти - навчаються, і це їхня, не менш важлива робота.

8. Відслідковуйте незвичайну поведінку дитини з метою не пропустити ознаки тривожності чи страху, які вона не може передати словами.

9. Долучайте дитину до допомоги, принаймні, у побутових справах, що вона може виконувати, відповідно до свого віку. Так вона почуватиметься впевненіше.

10. Говорити з дитиною про майбутнє, мріяти та будувати плани. Їй потрібна впевненість, що погані часи обов'язково закінчаться.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Головне фото: автор - Alexis84, Depositphotos Інші фото - скріншот із телеграм-каналу Освітнього центру ВРУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховуємо стійкість - поради для батьків і вчителів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітній центр Верховної Ради у своєму телеграм-каналі опублікував 10 порад для дорослих, як допомогти дитині навчитися стійкості у воєнний період. Для цього дорослим потрібно: Говорити з дітьми. Чесно, просто і впевнено відповідати на запитання, які виникають у дітей. Уважно вислуховувати їхню думку. Допомагати проговорювати та називати почуття й емоції.

# data[].attributes.headline
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.subject
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм.

Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

Завдяки пропонованим іграм діти (та й дорослі теж) зможуть подолати паніку, тривогу й агресію, виплеснути емоції, зняти напруження, заспокоїтися, встановити власні кордони та розслабитися.

Нагадаємо, що ГО "Смарт освіта" і сайт "Нова українська школа" проводять пізнавальні онлайн-зустрічі для учнів. Для участі заповніть анкети для дітей або вчителів (інших дорослих, які хочуть чимось поділитися з дітьми).
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Усі зображення з Telegram-каналу МОНограм .

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігротерапія без іграшок - добірка від МОН | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм. Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

# data[].attributes.headline
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації 

# data[].attributes.subject
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UNICEF Ukraine на своїй у фейсбук опублікувала поради про те, як підтримати підлітків у нинішніх умовах.
Підлітки вже достатньо дорослі, щоб розуміти все, що відбувається, але не мають досвіду, аби впоратися зі своїми емоціями та почуттями. В умовах війни вони особливо вразливі.

Збережіть для себе поради від психологів про те, як сьогодні підтримати свою дитину:

Слухайте і говоріть. Знаходьте час та уважно слухайте розповіді дітей про те, що вони відчувають і думають. Роз'ясніть відомі вам факти та надавайте дітям правдиву інформацію (з урахуванням вікових особливостей) про ситуацію, в якій опинилася країна в цілому та ваша родина, зокрема.

Дозвольте емоціям бути. Чесно розповідайте дитині про свої почуття та поясніть, що боятися, переживати, плакати - це нормально. Проте надалі важливо стабілізуватися і відволіктися буденними справами настільки, наскільки це можливо.

Плануйте майбутнє. Мрійте та плануйте разом, обговорюйте з підлітками, що ви зробите одразу, як настане мир. Такі роздуми та розмови надихають і стабілізують.

Обіймайтеся. Обіймайте свого підлітка та інших членів сім'ї не менше 8 разів на день. Тактильний контакт вкрай важливий в умовах невизначеності і стресу.

Подивіться разом улюблені фільми. Це можна зробити навіть перебуваючи в укритті. Обирайте життєствердні фільми, які дарують надію, обговорюйте побачене. Нагадуйте дитині, що після найтемнішої ночі настає ранок.

Читайте вголос. Спільне читання вголос дає відчуття захищеності та спокою. Читайте разом книжку, яку ви вже добре знаєте, або нову, до якої ніяк не доходили руки.

Хваліть і робіть акценти на досягненнях дитини. Відмічайте навіть незначні досягнення. Вселяйте підлітку віру у свої сили та пропонуйте підтримку.

Заохочуйте спілкування дитини з однолітками. Для більшості підлітків спілкування з друзями є дуже важливим. Сприяйте цьому, розкажіть дитині, як вона може підтримати друзів, яким важко впоратися з емоціями.

Долучайте підлітків до допомоги іншим. Але робіть це за умов максимальної безпеки. Розкажіть дитині, як саме можна допомогти, підтримати інших, долучайтеся до допомоги разом з нею. Водночас поясніть дитині, що пріоритетом повинна бути її безпека.

Будьте уважними до змін у поведінці дитини. Зверніться за онлайн-консультацією до психолога, якщо стан дитини викликає занепокоєння.

Пам'ятайте! Ви - незамінна людина в житті дитини. Для неї ви є опорою та острівцем безпеки. Бути такою людиною можливо лише за умови, що ваш ментальний стан залишається стабільним та стійким.
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Зображення з фейсбук-сторінки ЮНІСЕФ Україна.
Читайте також про те, як подолати паніку. 46 вправ і порад, як стабілізуватися під час війни.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
UNICEF Ukraine на своїй у фейсбук опублікувала поради про те, як підтримати підлітків у нинішніх умовах. Підлітки вже достатньо дорослі, щоб розуміти все, що відбувається, але не мають досвіду, аби впоратися зі своїми емоціями та почуттями. В умовах війни вони особливо вразливі. Збережіть для себе поради від психологів про те, як сьогодні підтримати свою дитину: Слухайте і говоріть.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю 

# data[].attributes.subject
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій

# data[].attributes.attachment_link.description
Жіночий Ветеранський Рух дав поради, як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій. Публікуємо ці поради повністю: 1.

# data[].attributes.headline
Як адаптувати дитину на новому місці

# data[].attributes.subject
Як адаптувати дитину на новому місці

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За даними Управління Верховного комісара ООН, з початку воєнних дій за кордон виїхали понад 3 млн українців. Точних даних щодо переміщення родин всередині країни немає, але, за словами київського мера Віталія Кличка, тільки столицю покинув кожен другий мешканець. Переселенці здебільшого - це жінки й діти, котрі змушені адаптуватися та принаймні тимчасово будувати нове життя в безпечніших умовах. Про те, як допомогти дітям адаптуватися на новому місці, "Нова українська школа" поговорила з психологинями Анастасією Абмановою та Вікторією Горбуновою. Експертки радили:

як організувати побут на новому місці, щоби дитина якнайшвидше перестала відчувати стрес, про що і як говорити?

як комунікувати з дитиною, коли вона опинилася в новому місці без батьків чи близьких людей?

що робити, коли дитина закривається й відмовляється спілкуватись?

коли варто відновлювати навчальні заняття та як допомогти адаптуватися до нового мовного середовища?

ЯК ОРГАНІЗУВАТИ ПОБУТ, ЩОБИ МІНІМІЗУВАТИ СТРЕС

Побут та щоденний розклад дитини має бути організований так, аби бути максимально схожим на той, який вона мала вдома, кажуть експертки. Тобто мають бути й заняття, і гра, і прогулянки (причому вони надзвичайно важливі саме в цей період).

Зрозуміло, що й батькам на новому місці завжди непросто, вони мають купу справ та проблем. Проте їм варто пам'ятати про базові потреби своїх дітей.

"Насамперед це повноцінні сон та харчування, фізичні вправи, свіже повітря й навчання. Я би рекомендувала скласти такий розпорядок дня, який би передбачав усі ці моменти. Записати його на аркуші, аби не тримати в голові, та розмітити десь на видному місці. Тоді й дитина матиме розуміння, за яким принципом відбуватиметься її нове життя, і це суттєво знизить вплив на неї стресового чинника", - зазначає Вікторія Горбунова.

"Рутинні ритуали мають містити в собі тілесні практики, - додає Анастасія Абманова. - Обтиратися рушником більш активно, ніж зазвичай, піклуватися про домашніх улюбленців, гладити їх, складати речі та іграшки, бігати босоніж чи купатися у водоймах, якщо погода в місці вашого перебування дозволяє, обійматися з рідними тощо.
Варто приділити особливу увагу харчуванню, бо саме воно може сприяти швидшій інтеграції дитини в нову обстановку. Варто, з одного боку, намагатися лишатися в межах звичної харчової традиції, тобто намагатися готувати для дитини страви, до яких вона звикла вдома. Але з іншого - поступово вводити в її раціон нові продукти. Це введення має бути свідомим для дитини. Наприклад, якщо вона ніколи не пробувала манго, то нехай потримає його в руках, понюхає, обережно постискає, спробує. Цей процес вмикатиме поступово її інтеграційні та когнітивні здібності, що значно пришвидшить адаптаційний період".
Також варто дотримуватися домашніх побутових ритуалів або, якщо вони недоступні, починати створювати нові - посидіти ввечері з горнятком чаю, обіймаючись, вкласти спати улюблену іграшку, приготувати одяг на ранок тощо.

Якщо дитина - підліткового віку й вихована в дусі патріотизму, варто дати їй можливість долучитися до волонтерства. Наприклад, підтримка кібератак чи активного спілкування з однолітками з інших країн, аби донести інформацію про те, що зараз відбувається в Україні. Проте батьки мають контролювати кількість часу, що дитина проводить за такою діяльністю, адже життя підлітка не може складатися виключно з воєнних подій. Однієї-двох годин волонтерської діяльності для дитини цілком достатньо.

Важливо відслідковувати, скільки часу дитина проводить у соцмережах та за переглядом новин, адже перевантаження дитячої психіки інформацією та емоційне навантаження в умовах призвичаювання до нового місця, безумовно, має важкі негативні наслідки.

ЯК СПІЛКУВАТИСЯ З ДИТИНОЮ, АБИ ЗНИЗИТИ ЇЇ ТРИВОЖНІСТЬ

Діти через свій вік дуже адаптивні, їм доволі легко пристосуватися до нових умов, каже Вікторія Горбунова. Але, з іншого боку, вони дуже добре "зчитують" емоційний стан своїх близьких, тому найперше завдання дорослих - заспокоїтися самим чи принаймні транслювати дітям упевненість.

Обов'язково треба проговорити з дітьми, що відбувається, де вони перебувають та дати їм "горизонт майбутнього".

"Діти сприймають зовнішній світ через історії, і коли близький дорослий не розповість дитині цю історію, вона зробить це сама для себе. Така дитяча уявна історія може виявитися набагато страшнішою за реальну. Саме тому пояснювати все, що відбувається, надзвичайно важливо, якщо ми хочемо знизити рівень стресу в дитини", - наголошує психологиня.

Так само є думка, що людині, яка пережила травматичний досвід, не можна говорити про те, що все буде добре, адже насправді ніхто не зможе їй цього гарантувати. Проте це не стосується дитини, адже її вік потребує впевненості в завтрашньому дні. Тому батькам варто заспокоїти дитину й помріяти разом із нею про те, яким буде їхнє життя після нинішніх подій.

"Варто наголосити, що дитина не винна в тому, що обставини змінилися, - підкреслює Анастасія Абманова. - Проговорити, що бувають позитивні (з'явилися неочікувані вихідні й родина поїхала на море), нейтральні (магазин був закритим і ми поїхали в інший) та негативні обставини, які впливають на зміну планів та життя. Обов'язково також треба дати опору у вигляді дорослого - не ти опинився в нових обставинах, а ми з тобою разом. Зміна обстановки для дитини найчастіше - це пригода, у якій можна віднайти позитивні моменти та переживати їх разом".

І, нарешті, варто обговорити з дитиною правила поведінки на новому місці.
"Нині часто трапляється, що доводиться ділити житло з іншими людьми, чий спосіб життя може відрізнятися від вашого. Тому варто проговорити це з дитиною заздалегідь - можливо, тут не можна надто голосно говорити, тупотіти, треба додатково прибирати за собою чи організація певних гігієнічних процедур відбуватиметься по-іншому, аніж удома.
Рекомендую також не лише проговорити, але й потренувати такі собі "правила кризової поведінки": поки ми живемо тут, ти спочатку швидко робиш те, що я тобі кажу (не йди, зупинись, замовкни, підійди тощо), а вже потім я тобі пояснюю, чому саме так треба було зробити", - пояснює Вікторія Горбунова.

Якщо дитина закривається й відмовляється спілкуватися, у жодному разі не треба її силувати до цього, кажуть експертки. Мовчання дитини може бути результатом шокового стану: є чимало історій, коли саме пригнічення мовленнєвої діяльності в дітей ставало першою реакцією на травматичні події.

Тому варто створити навколо дитини доброзичливу атмосферу, за можливості відновити приємні домашні ритуали - спільні прийоми їжі, чаювання, масажі або переднічні читання книжок, перегляд фільмів. Не треба примушувати дитину до розмови, але обов'язково демонструвати свою відкритість і готовність до діалогу тоді, коли вона сама цього схоче.

Травма війни - серйозний глибокий процес, який матиме вплив не лише на нас і наших дітей, а ще на кілька поколінь за на ми. І тому в жодному разі не можна намагатися лікувати наслідки самостійно, потрібна допомога фахівців. Нині працюють чимало волонтерів та фахівців цього профілю, тому варто просити про допомогу. З іншого боку, найперше, що потрібно дитині, яка закрилася в собі, - відчуття безпеки. Її треба більше обіймати, приділяти увагу й дати трошки часу на те, щоби вона прийшла до тями.

ЩО РОБИТИ, ЯКЩО ДИТИНА ОПИНИЛАСЯ ОКРЕМО ВІД РІДНИХ

Насамперед важливо дати розуміння, хто з дорослих на цей період буде виконувати роль опікуна, до кого можна звертатися з проханнями, по допомогу, кому звітувати чи в кого просити дозволу. Це важливо для дитини будь-якого віку, яка опинилася без рідних людей поруч.

Коли йдеться про підлітковий вік, перебування без батьків може трансформуватися в абсолютно різні емоції - від сорому до остраху та агресії.

"Треба дати дитині можливість проговорити всі свої почуття та емоції, допомогти назвати їх та пояснити, що кожна з них має право на життя і є абсолютно нормальною для людини в такому становищі", - зазначає Вікторія Горбунова.

Дуже корисно організувати зв'язок дитини з рідними, коли є така можливість. Аудіо, а ще краще відеодзвінки, причому чим регулярнішими вони будуть, тим легше дитина адаптуватиметься до нового місця перебування. Варто запропонувати їй до таких "зустрічей" із рідними підготувати так звану "скриньку подій" - спогадів про те, що відбувалося з нею від моменту попередньої зустрічі, що він чи вона робили, чого вдалося навчитися чи досягти. Це допоможе не зациклюватися в розмові на сумуванні та негативних емоціях від розлуки, а спрямувати мислення дитини на конструктив.

КОЛИ ПОВЕРТАТИСЯ ДО НАВЧАННЯ ТА ЯК АДАПТУВАТИСЯ ДО НОВОГО МОВНОГО СЕРЕДОВИЩА

Повертатися до занять потрібно тоді, коли дитина готова до цього, переконана Вікторія Горбунова. Діти більш гнучкі, ніж дорослі, у них стабільніша нервова система, вони швидше адаптуються. Але навчання - процес, який не варто переривати навіть за тих обставин, що маємо сьогодні.

Проте в умовах небезпеки чи нестабільності дитина не може засвоювати складну інформацію. Варто пам'ятати, що в стресових умовах дитині може знадобитися більше часу на відпочинок.

"Наразі треба брати до уваги, що першочергове завдання школи - підтримати дитину та відволікти її від того, що відбувається навколо, особливо коли йдеться про тих, хто були змушені переїхати й тимчасово пішли в нові школи. Тому говорити про глибину засвоєння знань у таких умовах не на часі, - каже Анастасія Абманова.
Первинне завдання вчителя - згуртувати дітей та створити безпечне середовище для всіх, хто долучилися. Найкраще цьому сприятимуть заняття з мистецтва та арттерапії. Поступово можна залучати дітей до вивчення окремих дисциплін, насамперед тих, що дитині даються легко чи викликають зацікавлення. Примушувати дитину до вивчення певних предметів чи вимагати від неї якихось досягнень - це взагалі неприпустимі поняття. Коли дорослий вимагає від дитини засвоєння знань на певному рівні, це означає, що він намагається вдовольнити власні амбіції, а інтереси дитини лишаються поза увагою. Ба більше, коли йдеться про дитину, що перебуває в стресовому стані".
Психологині радять, якщо родина опиняється за кордоном у новому мовному середовищі, обов'язково долучати дитину до вивчення іноземної мови.

"Це ідеальне середовище для перемикання від стресу, - каже Вікторія Горбунова. - Нейронні мережі, які залучені в опануванні іншої мови, кардинально відрізняються від тих, які працюють у використанні рідної. Коли ми говоримо українською, мислимо, висловлюємо думки, то в нас задіюються емоції та емпатія.
Використання іноземної мови функціонує в когнітивному режимі. Це означає для дитини, що навіть розмови іншою мовою про те, що їй довелося пережити під обстрілами чи на окупованій території, даються психологічно набагато легше, сколихають менш інтенсивні емоції. Не варто віддавати дітей у школу одразу після приїзду, треба дати їм час на адаптацію, але вже за кілька днів чи тиждень дитина може йти в місцеву школу. І як свідчить практика, уже за місяць-півтора дитина буде активно спілкуватися новою мовою та вирішувати нею, як мінімум, побутові питання".
Ба більше, що в європейських країнах давно активно формується мультинаціональне середовище, тому в більшості освітніх систем розроблені так звані welcome-програми, які допомагають дітям-іноземцям швидко адаптуватися в мовній та культурній традиції країни перебування. Це означає, що українським дітям підуть на зустріч у місцевій школі та допоможуть швидко влитися в колектив та почати опановувати нову мову. З іншого боку, щодо предметів, де використовують не лише мовні навички, але й загальноприйняті символи (наприклад, математика, фізика), діти будуть почуватися вільніше.
Анна Степанова-Камиш, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - ArturVerkhovetskiy, Depositphotos Публікація підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як адаптувати дитину на новому місці, якщо ви вимушено переїхали. Поради психологів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
За даними Управління Верховного комісара ООН, з початку воєнних дій за кордон виїхали понад 3 млн українців. Точних даних щодо переміщення родин всередині країни немає, але, за словами київського мера Віталія Кличка, тільки столицю покинув кожен другий мешканець. Переселенці здебільшого - це жінки й діти, котрі змушені адаптуватися та принаймні тимчасово будувати нове життя в безпечніших умовах.

# data[].attributes.headline
Долаємо паніку

# data[].attributes.subject
Долаємо паніку

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"За словами фахівчині, залежно від провідного типу нашої нервової системи, коли почули страшне слово чи звуки сирени, у когось почалася паніка, у когось почастішало серцебиття, когось почало "трясти", хтось метушився чи завмирав, а хтось почав плакати... У н Тому Світлана Ройз провела відкриту онлайн-зустріч для всіх охочих. Відео можна переглянути тут або у вікні нижче. "Нова українська школа" зробила й текстовий варіант із порадами й методиками психологині. Далі - пряма мова. АЛГОРИТМ ВПЛИВУ НА СПОКІЙ инішній ситуації надзвичайно важливо зберігати спокій, не панікувати й акумулювати свої сили для підтримки родини та країни. Це вкрай складно в обставинах, що наразі відбуваються. Як би ми не були "готові" до того, що зараз відбувається, неможливо нормально сприймати те, що у 2022 році ми чуємо слово "війна". Усі реакції, які виникали у вас сьогодні вранці чи виникають зараз, - абсолютно природні й не варто відчувати за це провину", - Швидкі дії, як вплинути на спокій: каже сімейна та дитяча психологиня Світлана Ройз.
Важливо пам'ятати: після фази гіперактивності, у якій, наприклад, ми перебували весь ранок чи якусь частину дня, цілком закономірно настає фаза стабілізації, а потім - виснаження. Аби не дійти до останньої фази, треба почати вчасно піклуватися про себе. Треба робити все, що можливо, щоби ви могли хоча б на якийсь час "відключатися".

Наприклад, якщо ви з партнером можете "чергувати", моніторити новини чи спати, це важливо робити.

Адже, якщо після фази виснаження, доведеться знову реагувати, нервова система може не витримати навантаження.
Контроль стоп, спини, очей і рук

Нервова система влаштована так: коли небезпечно тілу, усі знання не засвоюються. Тож перше, що треба зробити, - повернути безпеку своєму тілу. Якщо поруч із вами дитина, обійміть її і скажіть: "Я з тобою". Якщо її рухи пришвидшені, треба говорити повільно, тихо й бути на рівні очей дитини.

Безпека для людей - це про режим дня, рутину. Робіть, усе, що ви запланували, якщо це можливо. Наприклад, піти в душ, поприбирати, поїсти, приготувати їжу.

Пам'ятайте, що треба пити воду. Коли симпатична система активна, у нас пересихає в роті. Якщо не хочете пити, хоча б змочіть губи чи пополощіть рот.

Треба їсти чи принаймні жувати. Коли ми жуємо, нервова система виходить зі стану паніки. Носіть із собою жуйки, цукерки. Ідеально, щоби було щось із вираженим смаком, аби повернути себе в стан мінімального спокою.

Слідкуйте за тим, аби ви та діти ходили в туалет. Історично склалося так: аби ссавці були в безпеці, у них мають бути позиви до сечовипускання й дефекації. Це треба, щоби стати легшим перед втечею. Якщо в стресовій ситуації ви відчуваєте, що з кишківником щось відбувається, це абсолютно нормально.

Візьміть у ліву руку якийсь предмет, який можете проконтролювати. Коли ми беремо щось у ліву руку, то, фактично, беремо під контроль усе, що відбувається в правій півкулі мозку. Усі тривожні думки й образи - це зокрема робота правої півкулі.

Наприклад, коли дитина тривожиться, а вам треба зібрати речі, призначте її відповідальною за якийсь процес і дайте якийсь предмет у ліву руку. Це допоможе заспокоїтися.

Аби ми були в безпеці, маємо ввести нові правила нашого часу. Наприклад, не підходьте до вікон, натомість наближайтеся до так званої несучої стіни. Зараз саме час пограти з дитиною в "супергероїв безпеки", оглянути квартиру й подумати, що може впасти з полиці.

Сконтактуйте із сусідами, щоби відчувати, що поряд є підтримка. Якщо є можливість зібратися кількома сім'ями чи класом десь у безпечному просторі, це буде чудово. Так ви зможете влаштувати "колективну безпеку".

Підтримуйте свої емоції. Дайте собі можливість проявити емоції, які відчуваєте. Якщо важливо плакати чи злитися, так і робіть. Наприклад, коли людина матюкається, виділяється гормон ендорфін. А це допомагає знеболити процес.

Коли вранці я почула сирени, то зрозуміла, що не можу говорити. Це для мене не властиво. Це пояснюється так: коли страшно, у нас вимикаються зони Брока, що відповідають за говоріння. Якщо ви відчуваєте те саме чи чуєте, що в дітей сиплий, нетиповий голос, співайте, кричіть, говоріть голосно.

Повторюйте слово "пау" кілька разів. Уявіть, що ви наче кидаєте це слово в стелю, як у мішень.

Слідкуйте за диханням. Робіть вдих на 2 такти, а видих - на 4 чи 6. Тобто затримуйте дихання. Дітям можна давати скоромовки, щоби вони говорили їх на видиху.

Дозвольте собі "потупити". Коли ми перебуваємо в стані травматизації, терапевти рекомендують грати на тетрисі, з кульками. Можете пограти в комп'ютерну гру.

Коли ми не можемо нічого проконтролювати, треба виконати дії, які мают ь хоч трохи контролю. Тобто те, за що ви можете взятися й що даватиме швидкий результат. Наприклад, щось швидко спекти чи прибрати на полиці.

Якщо ви ходите квартирою, краще йти перехресно: ліва рука, права нога. Коли ми перебуваємо в стресовому стані, то переважно ходимо паралельно: права рука, права нога. Це означає, що порушені зв'язки між кулями мозку.

Для того, щоби повернути в дію префронтальну кору (частину, якою ми думаємо), важливо поставити собі запитання: "Я розглядаю всю доступну інформацію чи звертаю увагу тільки на погані новини?". Не зважаючи на всю інформацію, що є в інформаційному просторі, є хороші новини. Наприклад, ми знаємо, скільки атак відбито. Важливо поділяти думки та факти. Факти - те, що повідомляють в офіційних джерелах інформації, думки - наша інтерпретація.

Запитайте себе: "Моя дівчинко (мій хлопчику), що я можу зараз для тебе зробити?". І зробіть це для себе. Турбота про себе згодом повернеться сторицею.

Випишіть практики, які допомагають повернути стан спокою. Коли ми в стані стресу, то можемо чогось не згадати. Якщо це буде записано, ви зможете повторити це.

ПРАКТИКИ, ЯКІ ДОПОМОЖУТЬ СТАБІЛІЗУВАТИСЯ

Сядьте стійко, наскільки це можливо. Якщо ви опираєтеся на стінку стільчика, опирайтеся. Відчуйте, як щільно "вм'ялися" в стільчик. У людини є кілька точок опори й контакту, завдяки яким вона може вийти зі стану паніки та стресу й допомогти собі не потрапити в стан травматизації.

Перше - це стопи. Що б не відбувалося, перевіряйте в себе і своїх дітей, наскільки стійко стоять стопи. Подивіться зараз на ваші ноги. У той момент, коли ви чуєте інформацію, що вас лякає, постарайтеся одразу подивитися на свої ноги. Коли з'являється контакт із ногами, з'являється можливість рухатися.

Друге - спина. Якщо у вас є можливість на щось опиратися, зробіть це. У той момент, коли стає страшно, притуліться до стіни чи до спинки стільчика.
Точка екстреної допомоги під час паніки
Третє - очі. Озирніться своєю кімнатою. Подивіться, що видно навкруги. Якщо поруч із вами хтось є, зустріньтеся з ним / нею поглядом. Коли страшно, ми говоримо "у мене в очах потемніло", тобто виходимо із зорового контакту. А ще, коли стає страшно, у нас розширюються зіниці, щоб охопити поглядом більшу кількість об'єктів. Буває, усе "пливе" перед очима, а буває, в очах темніє. Тож спробуйте покліпати очима і знайти якусь яскраву точку навкруг, аби сфокусуватися.
Психотерапевтична практика
Четверте - руки. Стисніть і розтисніть свої руки, потріть їх. У той момент, коли ми тремо руки, допомагаємо вийти собі з фази стресу. Далі обійміть себе. Коли нам страшно й ми потрапляємо у фазу сильного стресу, втрачаємо контакт зі своїм тілом. Ми буквально "вилітаємо" з нього. Але тільки тіло може витримати те напруження, з яким ми стикаємося. Якомога частіше замотуйтеся в плед.

Покладіть ліву руку під праву пахву і праву руку - на плече. Порухайте лівою рукою, постукайте себе по правому плечу. Це допомагає повернути "контейнер" нашому тілу.
Обов'язкова вправа
Для дитини цю вправу треба модифікувати так: запропонуйте, аби вона поклала руку собі на плече, і скажіть, що це наче ви або янгол її захищаєте. Якщо ваші діти вірять у янголів-охоронців, зараз саме час це використати.

Знайдіть точку між безіменним пальцем та мізинцем і надавіть на неї. Це точка, на яку ми впливаємо, коли стає страшно. Це допомагає заспокоїтися.

Простукуйте грудну клітину, з'єднуючи руки, наче пташки, з періодичністю один удар у секунду, чергуючи руки. А тепер проговоріть про себе чи вголос: " Я впораюся, ситуація справді складна, але я зроблю це". Ця вправа допомагає повернути серцебиття в нормальний ритм. Тому важливо, щоби був саме один удар на секунду. Якщо робити це частіше, серцебиття пришвидшиться.
Гримаси
Якщо дитина самостійно не може це робити, ритмічно постукайте по її колінах чи плечах зі словами: " Ми впораємося, справді страшно й важко, але подивися, які ми молодці".
Кондиціонер перевантаженої нервової системи
Навіть якщо ви забудете про все інше, пам'ятайте про цю вправу. Як тільки з'являється можливість, зробіть "потягушки", потягніться вверх. До того ж запропонуйте дітям потягуватися. Якщо ви вмієте займатися йогою чи стретчингом, загадайте про це саме зараз.

Пам'ятайте, що неврологи розповідають про понижений та підвищений тонуси. Коли ми в стані стресу, м'язи в спазмі. Нам треба повернути їхній нормальний тонус - саме так ми виходимо зі стану стресу.
Очі в різні боки
Якщо важко, ви перебуваєте в закритому просторі й не можете потягнутися, принаймні потягніть пальці рук, ніг, шию. Це допоможе повернути активність префронтальної кори, щоби думати і швидко реагувати.

Скорчіть гримасу. Уявіть, що ви хочете когось налякати, а ще постарайтеся видати дивний звук. Ця вправа значно серйозніша, ніж здається. Вона не тільки для того, щоби ви розсміялися. У той момент, коли ми рухаємо очима чи залучаємо міміку, впливаємо на черепно-мозкові нерви, які допомагають повернути спокій. Ми охолоджуємо напруженість нашої симпатичної системи. Я впевнена, ця вправа дуже сподобається дітям.
Корінець язика
Подуйте на великий палець руки. А тепер уявіть, що ви дмухаєте на свічку: короткий вдих, а потім видих. Коли ми перебуваємо в стані стресу, перехоплює дихання. Щоби ввімкнути в роботу парасимпатичну нервову систему, що відповідає за заспокоєння та розслаблення, треба старатися робити видихи частіше, ніж вдихи.

Якщо біля вас є діти, які хвилюються, а у вас є мильні бульбашки, це прекрасно діє. Дмухати на свічки, кульки, мильні кульки, співати - усе допомагає.
Я - океан
Рухайте очима в різні боки: подивіться вверх, униз, прямо, а потім повільно праворуч до упору й затримайте погляд. Потім знову: вперед, ліворуч і затримайте в крайній точці. Тоді - знову прямо.

Ця вправа залучатиме "блукаючий нерв", аби ми розслабилися. Дітям можна чимось шелестіти, щоби вони на це дивилися й переводили погляд.

Корінець язика пов'язаний із частиною нервової системи, яка також відповідає за заспокоєння. Висуньте язик у напрямку грудної клітини, а потім зробіть язикову гімнастику. Уявіть, що ваш язик прибирає стелю, потім - стіни й підлогу.

А ще імітуйте полоскання горла.

Уявіть, що ви миттєво виростаєте розміром в океан. Виростаєте величезними, як сонячний промінь чи найвища гора, стаєте дуже високими та широкими по горизонталі та вертикалі. Відчуйте, що за вами - сила вашого роду, країни, військових, знань. Відчуйте, який стан приходить. Буде класно, якщо картинку з океаном ви поставите собі на заставку.

Уявіть: у вас зараз є вибір. Ви можете відчувати себе маленькими склянками води, чого від нас очікують вороги, а можемо відчувати себе величезним океаном, який може вмістити в себе всю тяжкість часу, з якою ми зіштовхнулися.

БАЛАНСУВАЛЬНІ ВПРАВИ

1. Ми робимо вдих зі словами "моє", а потім видих, відштовхуючи дві руки й кажемо "не моє". Спокій, сила, стабільність, безпека, радість, мир - моє. Не моє - будь-яке напруження.

2. Дихання в човник. Коли маленькі діти бояться, то хапаються за живіт. У той момент, коли ви намагаєтеся повернути собі відчуття опори, кладіть руку на живіт. Друга рука - човником згорнута біля рота. Робите видих, дуєте в долоньку й опускаєте до грудної клітки. Робите вдих і підіймаєте руку. І так кілька разів.

3. Кола підтримки. Коли ми в стані стресу, активна симпатична нервова система: дихання й серцебиття частішає. Це треба, щоби мозок збагатився киснем і ми могли діяти. У цей момент виробляється нейрогормон окситоцин. Він допомагає знеболити серце - робить так, аби воно витримало навантаження.

А ще він відповідає за відчуття близькості, зв'язаності. Зараз має допомагати те, коли ми просимо когось про допомогу й допомагаємо самі. Нам важливі кола підтримки. Ідеально, якщо в оточенні є 5 людей: той, у кого можна прочитати чи дізнатися правдиву інформацію, той, хто може допомогти дією, той, хто може підтримати в почуттях, той, хто може помовчати поруч і той, хто може розсмішити.

1. Якщо вам вдається жартувати, дивитися найдурніші комедії - це буде одним із найважливіших антистресових запобіжників.

2. Аби ввімкнулася логіка, треба відповісти на запитання:

Коли? Коли реагувати? Треба реагувати на інформацію з перевірених джерел, якщо звучить сирена, треба шукати безпечне місце.

Як? Що робити? Зараз є багато методичок із конкретними діями: куди треба пересуватися.

Де? Де мої речі й безпечні місця?

Кому? Кому телефонувати, до кого можна звернутися за підтримкою?

1. Якщо біля вас людина трясеться, у неї великий викид адреналіну. У такій ситуації нема сенсу говорити "Розслабся", "Не панікуй". Треба запропонувати якийсь рух. Наприклад: "Принеси мені води", "Закутайся".

2. Скриня ресурсів. Важливо накопичувати ресурси, щоби втримувати напруження. Ресурсом може бути емоційний контакт із кимось, дозвіл собі відчувати, будь-яка раціональна інформація, віра, підтримка зв'язку з кимось, можливість їсти, пити, уява (можна уявляти, чим ми займатимемося, коли все закінчиться).

3. Беремо себе в руки. Один із вчених Лурія говорив, що долоня - це винесений назовні мозок. Уявіть, що тильна частина долоні реагує на небезпеку завмиранням і втечею. Великий палець "реагує" емоційно, а є частини, якими ми раціонально сприймаємо інформацію.

Коли ми кажемо: "Візьми себе в руки", "Поверни свій мозок на місце", можна скласти долоні: пальцями ближче до руки, такі собі плескання однією рукою. Кажемо: " Повертаю собі свої силу та спокій".
Як пояснити дитині, що таке війна та чому вона почалася?

1. Думаємо чи кажемо: "Моя тривога говорить..." і виписуємо думки про це; "Мій мозок говорить...". Ця практика допомагає зменшити тривогу.

2. Уявіть собі образ, якого ви боїтеся, і додайте йому щось смішне, знеціньте його. Наприклад, уявіть Путіна тарганом.

3. Оберіть чи пригадайте ваш образ спокою та стійкості. Зафіксуйте десь цю картинку - наприклад, нехай вона буде в телефоні. Часом картинка повертає стан спокою.

4. Уявіть, яке ви джерело світла. Яке ваше світло? Може, ви лампочка, гірлянда чи сонце. Відчуйте, що з'являється всередині, коли ви стаєте джерелом світла. Наше завдання - стати маяками для тих, кому зараз страшніше й небезпечніше.

ЩО ВАЖЛИВО ДЛЯ ДІТЕЙ
Конспект зробила Марія Марковська, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - InkDropCreative, Depositphotos Публікація підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

1. Режим дня. Робіть усе, що ви робили постійно, якщо є така можливість. Якщо дитина їла завжди о такій-то годині та якщо є така можливість, нехай так і відбувається. Те, що зараз пов'язує нас із мирним часом, буде на користь.

2. З дітьми важливо створювати безпечний простір. Наприклад, будиночки чи "халабуди", сидіти на підлозі, малювати будиночки, гратися в хованки. Те, що може давати відчуття кордонів.

3. Грати в псевдоагресивні ігри. Наприклад, битися подушками, бігати і кричати, грати в боулінг чи збивати кульки.

4. Використовуємо протокол для дітей у стресі, про який я дізналася від одного з моїх викладачів з Ізраїля Олександра Гершанова. Коли людина пережила стрес, перше, що треба зробити - обійняти її. Але водночас важливо старатися не торкатися відкритих частин тіла, бо це може спричинити ще більшу невротизацію. Ми можемо взяти людину за руку, якщо інший контакт неможливий.

5. Вправи з видихами. Наприклад, вдихнути аромат квітки і здути.

6. Піндуляція. Розмахувати рукам, як маятником.

Усі вправи потрібні, щоби вийти зі стану "червоної ламаної лінії" (картинка).

Ми можемо пояснити, що війна - це агресивні дії однієї країни щодо іншої. Війна вже триває 8 років, просто вона була для нас непомітна. Зараз це змінилося. Якщо дитина знає, що таке цінності, можна пояснити, що цінності людей і країн можуть не збігатися.

Війна - це завжди страшно та жахливо. Ми маємо робити акцент: " Дивися, ми зараз у безпеці й наша армія робить усе, щоби ми залишалися в безпеці. А для того, щоби ми були в більшій безпеці, нам треба прислуховуватися одне до одного, важливо, щоби ти робив те, що я кажу. Ти відповідаєш за те-то й те-то". Дитину важливо зробити відповідальним за щось. Будь-яка розмова з дитиною має закінчуватися обіймами.

І запам'ятайте: корабель не тоне на воді, він тоне, коли вода потрапляє всередину нього. Тому не так важливо, що ззовні, важливо - що ми впускаємо всередину. Опікуйтеся своїм психологічним здоров'ям.

# data[].attributes.attachment_link.title
Долаємо паніку. 46 вправ і порад, як стабілізуватися під час війни | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
"Як би ми не були "готові" до того, що зараз відбувається, неможливо нормально сприймати те, що у 2022 році ми

# data[].attributes.headline
Допомога дитині в дорозі

# data[].attributes.subject
Допомога дитині в дорозі

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Центр протидії дезінформації при РНБО України у своєму Telegram-каналі радить батькам, які вимушено покидають домівки, потурбуватися про емоційний стан дітей:

розкажіть за можливості, куди ви їдете та чому. Озвучуйте станції під час дороги. Це допоможе дитині відчути, що ситуація під контролем.

запропонуйте взяти в дорогу улюблену іграшку або інші предмети. Улюблені речі надають відчуття зв'язку з домом, це заспокоює.

проговоріть правила поведінки в дорозі (на блокпостах поводитися тихо, не визирати з вікон і в жодному випадку не виходити з машини / автобуса).

важливо час від часу запитувати, чи хоче дитина їсти, пити, в туалет.

навчіть дитину виражати емоції звуками та через тіло. Наприклад, витягнути руки, стиснути кулаки, міцно заплющити очі від злості.

допомагайте опановувати втому. Щоби перемкнути увагу, запропонуйте дитині пограти в ігри.

дбайте про себе! Турбота про себе - це турбота і про ваших дітей.

Читайте також: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти дитині здолати примусове переміщення | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Центр протидії дезінформації при РНБО України у своєму Telegram-каналі радить батькам, які вимушено покидають домівки, потурбуватися про емоційний стан дітей: розкажіть за можливості, куди ви їдете та чому. Озвучуйте станції під час дороги. Це допоможе дитині відчути, що ситуація під контролем. запропонуйте взяти в дорогу улюблену іграшку або інші предмети.

# data[].attributes.attachment_link.title
виховання дітей та учнівської молоді – Електронний реєстр

# data[].attributes.attachment_link.description
Лютий 28, 2020 1 клас, 2 клас, 3 клас, 4 клас, виховання дітей та учнівської молоді, Позашкільна освіта та виховна робота, Початкова школа, Результати розгляду рукописів, Рукописи на опрацюванні

# data[].attributes.headline
Про затвердження Рекомендацій щодо порядку використання державної символіки в навчальних закладах України

# data[].attributes.subject
Про затвердження Рекомендацій щодо порядку використання державної символіки в навчальних закладах України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Официальный вебпортал парламента Украины

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ v0439290-00, текущая редакция - Принятие от 07.09.2000

 МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ



 Про затвердження Рекомендацій щодо порядку
 використання державної символіки
 в навчальних закладах України







 На виконання законів України "Про освіту" ( 1060-12 ), "Про
загальну середню освіту" ( 651-14 ) та рішення колегії
Міністерства освіти і науки України від 17.08.2000 р., з метою
виховання в учнівської та студентської молоді поваги до державних
символів України, формування національної свідомості та
патріотизму, почуття належності до рідної землі та свого народу,
політичної та правової культури Н А К А З У Ю:






 1. Затвердити Рекомендації щодо порядку використання
державної символіки в навчальних закладах України (додаються).






 2. Міністру освіти Автономної Республіки Крим, начальникам
управлінь освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської
міських державних адміністрацій, керівникам навчальних закладів
забезпечити дотримання Рекомендацій в навчально-виховному процесі
у загальноосвітніх, позашкільних та професійно-технічних
навчальних закладах.




 Рекомендації щодо порядку використання державної
 символіки в навчальних закладах України





 Визначення та опис державних символів України подано у ст. 20
Конституції України ( 254к/96-ВР ).






 Національні символи - це свідчення високого духу народу, його
історичних прагнень, унікальності, своєрідний генетичний код
нації. Вони покликані послужити надійною основою формування
громадянських рис особистості, її патріотизму, національної
свідомості, активної життєвої позиції.






 Метою використання державних символів у навчально-виховному
процесі є формування почуття свідомого громадянина України,
здатного захищати її незалежність, готового взяти на себе
відповідальність за добробут і безпеку своєї родини, народу.






 У навчальних закладах необхідно проводити роз'яснення ідейної
суті державних символів і правил їх використання, ритуалів,
традицій, виховувати почуття поваги до них, формувати стійкі
навички свідомого дотримання почестей та правил поведінки щодо
державних символів в повсякденному житті, під час урочистих і
офіційних заходів.






 Державна символіка встановлюється у загальнодоступному,
естетично оформленому місці.






 Прапор - одна з офіційних емблем держави, яка символізує її
суверенітет. Державний Прапор України являє собою синьо-жовте
прямокутне полотнище з двох рівних за шириною, горизонтально
розташованих смуг: верхньої синього кольору, нижньої - жовтого
кольору, із співвідношенням ширини Прапора до його довжини 2:3.






 Обабіч Прапора розміщується малий Державний Герб України та
текст Державного Гімну України. У куточку державної символіки
доцільно розмістити також текст статті 20 Конституції України
( 254к/96-ВР ).






 Державна символіка в обов'язковому порядку застосовується при
проведенні урочистих заходів (свято першого дзвоника, врученні
атестатів, свідоцтв, дипломів тощо), державних і національних
свят, при виконанні відповідних розпоряджень органів влади.






 У всьому світі склалися певні правила використання Державного
Прапора, на основні з яких ми звертаємо увагу:






 3. На зібраннях у приміщенні Державний Прапор розміщується на
естакаді (подіумі) з правого боку від промовця; якщо Прапор
виставляється з боку аудиторії, то займає правий бік фронтом до
естради.






 4. В процесіях Державний Прапор треба нести попереду всіх
інших прапорів або вправо від них.






 5. Не можна виставляти ушкодженого Прапора.






 6. При вивішуванні Державний Прапор не повинен торкатися
землі, підлоги.






 7. На Державному Прапорі не можна розміщувати предмети,
емблеми, прикраси тощо.






 8. Державний Прапор ніколи і ніде не можна використовувати як
прикрасу чи декорацію. З цією метою можна використовувати барви
Державного Прапора, і то лише у випадку державних чи національних
свят, при державних урочистостях тощо.






 9. Зображення Державного Прапора не можна використовувати на
рекламах, оголошеннях, заставках.






 10. Державний Прапор (стяг), спущений на півдревка
(півщогля), означає жалобу.






 Церемоніал внесення Державного Прапора України з місця його
постійного зберігання здійснюється групою прапороносців.
Прапороносці проходять інструктаж щодо правил поведінки під час
церемоніалу. Бажано, щоб члени групи прапороносців були одягнені у
відповідну форму. В навчальному закладі може бути кілька груп
прапороносців.






 Внесення і винос Державного Прапора повинні відбуватися за
певними правилами. Якщо Державний Прапор вносять на древку, його
несе прапороносець в супроводі двох асистентів. В разі внесення
полотнища, його несуть чотири прапороносці широкою стороною
вперед, тримаючи за кути так, щоб верхня частина (синє полотнище)
була злегка піднята. Чіткість, злагодженість, краса цієї церемонії
мають глибокий емоційний вплив на виховання учнівської та
студентської молоді як громадян своєї держави. Внесення і винос
Державного Прапора відбувається під звуки маршу.






 На території навчального закладу може бути обладнаний
спеціальний майданчик, на якому встановлюється щогла, визначається
місце шикування. Майданчик, на якому розміщена щогла, має бути
завжди акуратно прибраний і впорядкований. Для підняття Державного
Прапора призначається група прапороносців. Державний Прапор
піднімається на щоглі в супроводі Державного Гімну України. При
цьому всі присутні стоять струнко з рівняння на Прапор.






 У дні жалоби Державний Прапор України зі скорботною стрічкою
чорного кольору приспускається (нахиляється).






 19 лютого 1992 року Верховна Рада України Постановою "Про
Державний Герб України" ( 2137-12 ) затвердила тризуб як малий
Державний Герб України, вважаючи його головним елементом великого
Державного Герба України. Тризуб - Державний Герб - офіційна
емблема держави, зображувана на грошових знаках, печатках, деяких
офіційних документах, на офіційній вивісці навчального закладу.






 15 січня 1992 року Президія Верховної Ради України Указом
"Про Державний Гімн України" ( 2042-12 ) затвердила музичну
редакцію Державного Гімну України, автором якої є Вербицький М. М.






 Мелодії Державного Гімну звучать під час державних і
урочистих заходів та свят.







 Міністерство освіти і науки України звертає увагу керівників
установ і закладів освіти на необхідність спрямування виховної
роботи на формування поваги та любові до своєї Батьківщини, шани
до державної символіки України.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Рекомендацій щодо порядку використання державної символіки в навчальних закладах України

# data[].attributes.attachment_link.description
Документ v0439290-00, текущая редакция - Принятие от 07.09.2000 МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ Про затвердження Рекомендацій щодо порядку використання державної символіки в навчальних закладах України На виконання законів України "Про освіту" ( 1060-12 ), "Про загальну середню освіту" ( 651-14 ) та рішення колегії Міністерства освіти і науки України від 17.08.2000 р., з метою виховання в учнівської та студентської молоді поваги до державних символів України, формування національної свідомості та патріотизму, почуття належності до рідної землі та свого народу, політичної та правової культури Н А К А З У Ю: 1.

# data[].attributes.headline
Про затвердження плану заходів щодо підвищення рівня патріотичного виховання учнівської та студентської молоді шляхом проведення на постійній основі тематичн...

# data[].attributes.subject
Про затвердження плану заходів щодо підвищення рівня патріотичного виховання учнівської та студентської молоді шляхом проведення на постійній основі тематичн...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 1494-2009-р, чинний, поточна редакція - Прийняття від 08.12.2009

 КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ



 Р О З П О Р Я Д Ж Е Н Н Я
 від 8 грудня 2009 р. N 1494-р
 Київ



 Про затвердження плану заходів
 щодо підвищення рівня патріотичного виховання
 учнівської та студентської молоді шляхом
 проведення на постійній основі тематичних
 екскурсій з відвідуванням об'єктів
 культурної спадщини







 1. Затвердити план заходів щодо підвищення рівня
патріотичного виховання учнівської та студентської молоді шляхом
проведення на постійній основі тематичних екскурсій до об'єктів
культурної спадщини, що додається.







 2. Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним,
Київській та Севастопольській міським держадміністраціям розробити
і затвердити у місячний строк регіональні плани заходів щодо
підвищення рівня патріотичного виховання учнівської та
студентської молоді шляхом проведення на постійній основі
тематичних екскурсій до об'єктів культурної спадщини.






 3. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади,
Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та
Севастопольській міським держадміністраціям надсилати Міністерству
освіти і науки щороку до 20 грудня інформацію про виконання плану
заходів, затвердженого цим розпорядженням, для її узагальнення та
подання до 20 січня Кабінетові Міністрів України.







 Прем'єр-міністр України Ю.ТИМОШЕНКО




 ПЛАН
 заходів щодо підвищення рівня патріотичного
 виховання учнівської та студентської молоді
 шляхом проведення на постійній основі
 тематичних екскурсій з відвідуванням
 об'єктів культурної спадщини







 1. Розробити порядок організації екскурсійних поїздок
організованих груп учнівської та студентської молоді.







 2. Включити до навчальних планів загальноосвітніх,
позашкільних, професійно-технічних і вищих навчальних закладів
проведення обов'язкових екскурсій до національних
історико-культурних заповідників і музеїв.







 МОН, МКТ,
 Рада міністрів
 Автономної Республіки Крим,
 обласні, Київська
 та Севастопольська міські
 держадміністрації.







 безоплатне відвідування групами учнівської та студентської
молоді національних історико-культурних заповідників і музеїв.







 здійснення з метою популяризації історико-культурної спадщини
регіонів обміну між історико-культурними заповідниками виставками
та експозиціями, присвяченими історичним постатям, національним
героям.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження плану заходів щодо підвищення рівня патріотичного виховання учнівської та студентської молоді шляхом проведення на постійній основі тематичних екскурсій з відвідуванням об'єктів культурної спадщини

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Деякі питання дитячо-юнацького військово-патріотичного виховання

# data[].attributes.subject
Деякі питання дитячо-юнацького військово-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Деякі питання дитячо-юнацького військово-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про Державний герб України

# data[].attributes.subject
Про Державний герб України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 2137-XII, поточна редакція - Прийняття від 19.02.1992

 П О С Т А Н О В А
 ВЕРХОВНОЇ РАДИ УКРАЇНИ



 Про Державний герб України




 ( Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1992, N 40, ст.592 )







 Верховна Рада України п о с т а н о в л я є:







 1. Затвердити тризуб як малий герб України, вважаючи його
головним елементом великого герба України (кольорове та
схематичне зображення герба додаються) ( 2137а-12 ).






 2. Зображення Державного герба України поміщується на
печатках органів державної влади і державного управління, грошових
знаках та знаках поштової оплати, службових посвідченнях, штампах,
бланках державних установ з обов'язковим додержанням пропорцій
зображення герба, затвердженого пунктом 1 цієї Постанови.






 Голова Верховної Ради України І.ПЛЮЩ
 м. Київ, 19 лютого 1992 року
 N 2137-XII







 Додаток
 до Постанови Верховної Ради України
 про Державний герб України







 ДЕРЖАВНИЙ ГЕРБ УКРАЇНИ
 (кольорове та чорно-біле зображення)
 ( 2137а-12 )




 Схематичне зображення
 Державного герба України
 ( 2137а-12 )

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Державний герб України

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про Державний прапор України

# data[].attributes.subject
Про Державний прапор України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 2067-XII, поточна редакція - Прийняття від 28.01.1992

 П О С Т А Н О В А
 ВЕРХОВНОЇ РАДИ УКРАЇНИ



 Про Державний прапор України




 ( Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1992, N 19, ст.257 )







 Верховна Рада України п о с т а н о в л я є:






 Затвердити Державним прапором України національний прапор, що
являє собою прямокутне полотнище, яке складається з двох рівних
за шириною горизонтально розташованих смуг: верхньої - синього
кольору, нижньої - жовтого кольору, із співвідношенням ширини
прапора до його довжини 2:3.







 Голова Верховної Ради України І.ПЛЮЩ
 м. Київ, 28 січня 1992 року
 N 2067-XII

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Державний прапор України

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про заходи з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років

# data[].attributes.subject
Про заходи з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про заходи з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років

З метою вшанування традицій боротьби за незалежність і соборність України та військової звитяги захисників рідної землі, творців національної державності, тисячолітньої історії державотворення нашого народу, визнання історичного значення подій, пов'язаних із визвольною боротьбою початку XX століття та утвердженням української державності у формі Української Народної Республіки, Української Держави і Західноукраїнської Народної Республіки, їх значення для відновлення Україною незалежності у 1991 році, утвердження історичної єдності земель, консолідації суспільства, зміцнення міжнародного авторитету України та у зв'язку зі 100-річчям подій Української революції 1917 - 1921 років постановляю:

1. Проголосити 2017 рік Роком Української революції 1917 - 1921 років.

2. Визначити вшанування подій та видатних учасників Української революції 1917 - 1921 років одним із пріоритетів діяльності органів державної влади на 2017 - 2021 роки.

3. Кабінету Міністрів України:

1) утворити в місячний строк Організаційний комітет з підготовки і проведення заходів із відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років та вшанування пам'яті її учасників (далі - Організаційний комітет), визначивши його співголовами Прем'єр-міністра України і Главу Адміністрації Президента України та включивши до складу Організаційного комітету науковців, представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, територіальних громад, громадських об'єднань, членів Ради з питань національної єдності;

2) забезпечити підготовку в двомісячний строк Українським інститутом національної пам'яті разом із Національною академією наук України та представниками громадськості Переліку найважливіших пам'ятних дат і визначних діячів Української революції 1917 - 1921 років;

3) розробити відповідно до Переліку найважливіших пам'ятних дат і визначних діячів Української революції 1917 - 1921 років, на основі пропозицій Організаційного комітету, науковців, представників громадськості, затвердити у тримісячний строк і забезпечити виконання плану заходів на 2017 - 2021 роки щодо відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років та вшанування пам'яті її учасників, передбачивши, зокрема:

проведення відповідних урочистих та інших державних заходів у зв'язку із 100-річчям подій Української революції 1917 - 1921 років та вшанування пам'яті її учасників;

підготовку та публікацію наукових праць, збірок документів і матеріалів, енциклопедичних, довідкових та інших видань, присвячених 100-річчю подій Української революції 1917 - 1921 років, її ролі в історії України та Європи, а також життю і діяльності учасників українського визвольного руху початку XX століття;

проведення у місті Києві та інших населених пунктах України тематичних міжнародних наукових конференцій, науково-практичних конференцій, круглих столів;

організацію тематичних інформаційних, навчально-виховних, культурно-мистецьких, інших заходів у навчальних закладах та закладах культури, спрямованих на донесення інформації про події Української революції 1917 - 1921 років, виховання патріотизму та підвищення у громадян, передусім учнівської та студентської молоді, інтересу до історії України;

проведення тематичних виставок архівних документів, речових пам'яток і фотоматеріалів, а також оновлення діючих експозицій музеїв, зокрема краєзнавчих, кімнат-музеїв визначних подій та діячів Української революції 1917 - 1921 років;

створення та демонстрацію на загальнонаціональних і регіональних каналах телебачення документальних фільмів, присвячених подіям Української революції 1917 - 1921 років;

забезпечення разом із Національним банком України виготовлення та випуску в обіг у встановленому порядку серії ювілейних монет на відзнаку 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років;

випуск в обіг серії поштових марок і конвертів, присвячених 100-річчю подій Української революції 1917 - 1921 років, здійснення спецпогашення поштових марок;

всебічне сприяння науковим, краєзнавчим дослідженням з історії українського державотворення та українського визвольного руху, їх популяризації;

сприяння реалізації ініціатив громадськості, спрямованих на збереження та відновлення національної пам'яті, популяризацію української історії та культури, консолідацію на цій основі суспільства;

4) забезпечити опрацювання заінтересованими центральними та місцевими органами виконавчої влади, Київською міською державною адміністрацією, органами місцевого самоврядування за участю Національної академії наук України питань:

меморіалізації подій та визначних постатей Української революції 1917 - 1921 років;

створення всеукраїнської туристичної програми "Шляхами Української революції 1917 - 1921 років";

дальшого розвитку Музею Української революції 1917 - 1921 років Національного музею історії України, зокрема щодо розширення сучасної експозиції та можливого відтворення меморіальних кабінетів Голови Центральної Ради Української Народної Республіки М. Грушевського та першого голови уряду Української Народної Республіки В. Винниченка в історичній будівлі Української Центральної Ради (м. Київ, вул. Володимирська, 57);

5) забезпечити підготовку інформаційних матеріалів про Українську революцію 1917 - 1921 років та її роль у європейській і світовій історії, організацію роботи із розповсюдження згаданих матеріалів в іноземних державах;

6) забезпечити проведення конкурсу громадських проектів щодо створення інформаційно-просвітницького інтернет-порталу "Українська революція 1917 - 1921 років", а також мультимедійних та інших високотехнологічних проектів, залучивши до реалізації зазначених завдань фахівців наукових установ та вищих навчальних закладів;

7) забезпечити реалізацію заінтересованими центральними та місцевими органами виконавчої влади, Київською міською державною адміністрацією, органами місцевого самоврядування за участю Національної академії наук України всеукраїнського проекту "Місця пам'яті Української революції 1917 - 1921 років";

8) вжити заходів з метою завершення проектування та спорудження у місті Києві монумента Соборності України та його урочистого відкриття до 100-річчя проголошення Акта злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки (22 січня 2019 року);

9) опрацювати за участю Київської міської державної адміністрації, інших заінтересованих органів виконавчої влади питання віднесення території урочища Аскольдова могила у місті Києві до заповідної території, а також збереження історичної спадщини у місцях, пов'язаних з подіями українського державотворення та українського визвольного руху;

10) забезпечити за участю Черкаської обласної державної адміністрації облаштування та благоустрій на території філії "Холодний Яр" Національного історико-культурного заповідника "Чигирин" місць, пов'язаних із подіями Української революції 1917 - 1921 років.

4. Обласним, Київській міській державним адміністраціям:

розробити та затвердити регіональні плани заходів щодо відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років та вшанування пам'яті її учасників, забезпечити їх виконання;

вжити в установленому порядку заходів щодо увічнення пам'яті про звитяги українських військових доби Української революції 1917 - 1921 років, зокрема, шляхом спорудження меморіалів, пам'ятників, встановлення пам'ятних знаків, меморіальних дощок, упорядкування поховань загиблих воїнів українських збройних формувань, учасників Української революції 1917 - 1921 років, відповідного найменування/перейменування вулиць, навчальних закладів, проведення заходів військово-патріотичного характеру із залученням учасників антитерористичної операції у Донецькій та Луганській областях, громадських об'єднань, що займаються військово-історичною реконструкцією.

5. Міністерству інформаційної політики України, разом із Українським інститутом національної пам'яті, іншими заінтересованими органами виконавчої влади, за участю Національної академії наук України, громадськості, забезпечити розроблення та реалізацію медіа-плану на 2017 - 2021 роки щодо інформування суспільства про Українську революцію 1917 - 1921 років як один із визначальних етапів у процесі національного державотворення та про її значення для розбудови новітньої Української держави, а також із забезпечення належного інформаційного супроводу заходів з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років та вшанування пам'яті її учасників.

6. Міністерству закордонних справ України:

1) забезпечити:

проведення закордонними дипломатичними установами України за участю представників української громадськості за кордоном заходів з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років, зокрема, у місцях на території іноземних держав, пов'язаних із життям і діяльністю видатних діячів українського визвольного руху початку XX століття та діяльністю державних установ і формувань Української революції 1917 - 1921 років;

надання сприяння недержавним організаціям за кордоном, які популяризують події та учасників Української революції 1917 - 1921 років;

організацію роботи із розповсюдження в іноземних державах інформаційних матеріалів про Українську революцію 1917 - 1921 років та її роль у європейській та світовій історії;

2) вжити заходів щодо:

організації робіт із впорядкування місць поховань на території іноземних держав діячів Української революції 1917 - 1921 років;

залучення представників іноземних держав та дипломатичного корпусу, акредитованого в Україні, до участі у державних заходах з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років.

7. Державному комітету телебачення і радіомовлення України забезпечити широке висвітлення заходів з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років, організувати серію тематичних теле- і радіопередач.

8. Цей Указ набуває чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про заходи з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років

# data[].attributes.attachment_link.description
Указ Президента України Про заходи з відзначення 100-річчя подій Української революції 1917 - 1921 років З метою вшанування традицій боротьби за незалежність і соборність України та військової звитяги захисників рідної землі, творців національної державності, тисячолітньої історії державотворення нашого народу, визнання історичного значення подій, пов'язаних із визвольною боротьбою початку XX століття та утвердженням української державності у формі Української Народної Республіки, Української Держави і Західноукраїнської Народної Республіки, їх значення для відновлення Україною незалежності у 1991 році, утвердження історичної єдності земель, консолідації суспільства, зміцнення міжнародного авторитету України та у зв'язку зі 100-річчям подій Української революції 1917 - 1921 років постановляю: 1.

# data[].attributes.headline
Про вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.subject
Про вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні

На підтримку ініціатив громадськості та з метою увічнення великої людської, громадянської і національної відваги та самовідданості, сили духу і стійкості громадян, завдяки яким змінено хід історії нашої держави, гідного вшанування подвигу Героїв Небесної Сотні, які віддали своє життя під час Революції гідності (листопад 2013 року - лютий 2014 року), захищаючи ідеали демократії, відстоюючи права і свободи людини, європейське майбутнє України, постановляю:

1. Установити в Україні День Героїв Небесної Сотні, який відзначати щорічно 20 лютого.

2. Кабінету Міністрів України розробити із залученням громадськості, родин загиблих Героїв Небесної Сотні, а також активних учасників революційних подій листопада 2013 року - лютого 2014 року та затвердити у двомісячний строк комплексний план заходів із вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні, передбачивши, зокрема:

проведення щороку заходів із належного вшанування подвигу учасників Революції гідності;

створення у місті Києві в установленому порядку музею, присвяченого подіям Революції гідності;

проведення у навчальних закладах, військових частинах, закладах культури тематичних заходів, бесід про масові акції громадського протесту в Україні, що відбувалися у листопаді 2013 року - лютому 2014 року, та про їх учасників;

проведення за участю Національної академії наук України, музейних, архівних і наукових установ пошукових робіт щодо збирання документальних, фото-, відео- та інших матеріалів, які висвітлюють зазначені події, а також фіксацію та дальше широке оприлюднення таких матеріалів.

3. Кабінету Міністрів України, Київській міській державній адміністрації опрацювати питання увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні засобами монументального мистецтва у місті Києві.

4. Обласним, Київській міській державним адміністраціям:

забезпечувати у День Героїв Небесної Сотні, День незалежності України, День Гідності та Свободи, День Соборності України покладення квітів до пам'ятників та пам'ятних знаків Героям Небесної Сотні;

здійснити в установленому порядку заходи щодо вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні, зокрема, шляхом установлення пам'ятних знаків, меморіальних дощок, відповідного найменування (перейменування) площ, вулиць у населених пунктах України тощо, присвоєння в установленому порядку імен загиблих учасників Революції гідності навчальним закладам, заснування іменних премій та стипендій.

5. Міністерству закордонних справ України забезпечувати проведення закордонними дипломатичними установами України заходів із вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні, а також участь представників дипломатичного корпусу іноземних держав, акредитованих в Україні, у відповідних офіційних заходах, які проводитимуться в Україні.

6. Державному комітету телебачення і радіомовлення України забезпечувати широке висвітлення заходів щодо вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні, організацію циклів тематичних теле- і радіопередач.

7. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам'яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Про День захисника України

# data[].attributes.subject
Про День захисника України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 806/2014, чинний, поточна редакція - Прийняття від 14.10.2014

( Остання подія - Набрання чинності, відбулась 25.10.2014. Подивитися в історії? )

Указ
Президента України

Про День захисника України

З метою вшанування мужності та героїзму захисників незалежності і територіальної цілісності України, військових традицій і звитяг Українського народу, сприяння дальшому зміцненню патріотичного духу у суспільстві та на підтримку ініціативи громадськості постановляю:

1. Установити в Україні свято - День захисника України, яке відзначати щорічно 14 жовтня.

2. Визнати таким, що втратив чинність, Указ Президента України від 23 лютого 1999 року № 202.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

м. Київ
14 жовтня 2014 року
№ 806/2014

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про День захисника України

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про День Соборності України

# data[].attributes.subject
Про День Соборності України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 871/2014, чинний, поточна редакція - Прийняття від 13.11.2014

( Остання подія - Набрання чинності, відбулась 15.11.2014. Подивитися в історії? )

Указ
Президента України

Про День Соборності України

1. Відзначати щорічно 22 січня - у день проголошення в 1919 році Акта злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки - День Соборності України.

2. Внести до Указу Президента України від 30 грудня 2011 року № 1209 "Про відзначення в Україні деяких пам'ятних дат та професійних свят" зміну, виключивши абзац другий статті 1.

3. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

м. Київ
13 листопада 2014 року
№ 871/2014

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про День Соборності України

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про День Гідності та Свободи

# data[].attributes.subject
Про День Гідності та Свободи

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 872/2014, чинний, поточна редакція - Прийняття від 13.11.2014

( Остання подія - Набрання чинності, відбулась 15.11.2014. Подивитися в історії? )

Указ
Президента України

Про День Гідності та Свободи

З метою утвердження в Україні ідеалів свободи і демократії, збереження та донесення до сучасного і майбутніх поколінь об'єктивної інформації про доленосні події в Україні початку XXI століття, а також віддання належної шани патріотизму й мужності громадян, які восени 2004 року та у листопаді 2013 року - лютому 2014 року постали на захист демократичних цінностей, прав і свобод людини і громадянина, національних інтересів нашої держави та її європейського вибору, постановляю:

1. Установити в Україні День Гідності та Свободи, який відзначати щорічно 21 листопада.

2. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

м. Київ
13 листопада 2014 року
№ 872/2014

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про День Гідності та Свободи

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки

# data[].attributes.subject
Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

# data[].attributes.subject
Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЗАКОН УКРАЇНИ

Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

(Відомості Верховної Ради (ВВР), 2015, № 25, ст.191)

Відповідно до Конституції України, зокрема статті 11, яка зобов'язує державу сприяти консолідації та розвиткові української нації, її історичної свідомості,

спираючись на резолюції Генеральної Асамблеї ООН від 22 листопада 2004 року № A/RES/59/26 та від 2 березня 2010 року № A/RES/64/257,

прагнучи розвивати та зміцнювати незалежну, демократичну, правову державу,

усвідомлюючи, що Друга світова війна 1939-1945 років, що розпочалася внаслідок домовленостей націонал-соціалістичного (нацистського) режиму Німеччини та комуністичного тоталітарного режиму СРСР, стала найбільшою трагедією людства у XX столітті,

зважаючи на те, що під час Другої світової війни 1939-1945 років націонал-соціалістичним (нацистським) та комуністичним тоталітарним режимами на території України було вчинено численні злочини проти людства та людяності, воєнні злочини та злочини геноциду, внаслідок чого Україні та Українському народові було завдано величезних втрат,

відзначаючи всесвітньо-історичне значення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років,

віддаючи данину пам'яті всім жертвам Другої світової війни 1939-1945 років та зважаючи на необхідність постійного піклування про ветеранів війни, учасників визвольного руху та жертв нацизму,

з метою збереження пам'яті про перемогу над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років Верховна Рада України приймає цей Закон.

Стаття 1. Увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

1. Шанобливе ставлення до пам'яті про перемогу над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років, про ветеранів війни, учасників українського визвольного руху та жертв нацизму є священним обов'язком держави та громадян України.

2. З метою вшанування пам'яті всіх жертв Другої світової війни 1939-1945 років в Україні встановлюється День пам'яті та примирення, який відзначається щороку 8 травня.

3. В Україні щороку 9 травня відзначається державне свято - День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (День перемоги).

4. Порядок проведення меморіальних та урочистих заходів, присвячених Дню пам'яті та примирення і Дню перемоги, визначається Кабінетом Міністрів України.

Стаття 2. Форми увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

1. Основними формами увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років є:

1) відзначення Дня пам'яті та примирення, Дня перемоги, днів вигнання нацистів з України, Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, інших адміністративно-територіальних одиниць;

2) установлення почесної варти біля Вічного вогню, могил Невідомого солдата і Невідомого матроса, покладання вінків, квітів до пам'ятників та меморіалів, присвячених увічненню перемоги над нацизмом та вшануванню пам'яті жертв Другої світової війни 1939-1945 років;

3) недопущення фальсифікації історії Другої світової війни 1939-1945 років у наукових дослідженнях, навчально-методичній літературі, підручниках, засобах масової інформації, публічних виступах представників державних органів, органів місцевого самоврядування, посадових осіб;

4) сприяння об'єктивному та всебічному дослідженню історії Другої світової війни 1939-1945 років, відображенню подій війни, її жертв, діянь учасників у творах літератури і мистецтва, книгах та альбомах пам'яті, засобах масової інформації;

5) упорядкування, збереження та спорудження пам'ятників і пам'ятних знаків на вшанування пам'яті учасників та жертв Другої світової війни 1939-1945 років, створення музеїв, меморіальних комплексів, присвячених Другій світовій війні 1939-1945 років;

6) забезпечення проведення за сприяння держави пошукової роботи з метою встановлення імен загиблих і тих, хто пропав безвісти, перепоховання останків воїнів, які загинули під час Другої світової війни 1939-1945 років.

Стаття 3. Почесна варта

1. Під час відзначення Дня пам'яті та примирення, Дня перемоги і Дня захисника України у столиці України, столиці Автономної Республіки Крим, місті Севастополі, в обласних центрах біля пам'ятників та меморіалів, присвячених увічненню перемоги над нацизмом та вшануванню пам'яті жертв Другої світової війни 1939-1945 років, установлюється почесна варта, а також покладаються вінки і квіти.

Стаття 4. Пам'ятки Другої світової війни 1939-1945 років

1. Пам'ятками Другої світової війни 1939-1945 років визнаються військові кладовища, військові ділянки на цивільних кладовищах, братські та одинокі могили, пам'ятники, пам'ятні знаки, скульптурні, архітектурні та інші споруди, композиції і об'єкти, що увічнюють пам'ять про події часів Другої світової війни 1939-1945 років, її учасників та жертв.

Єдиний національний реєстр пам'яток Другої світової війни 1939-1945 років затверджується Кабінетом Міністрів України.

2. Пам'ятки, визначені частиною першою цієї статті, перебувають під охороною держави.

3. Фінансування заходів, пов'язаних з утриманням у належному стані пам'яток, визначених частиною першою цієї статті, здійснюється за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, передбачених на відповідну мету, а також за рахунок пожертв юридичних, фізичних осіб, міжнародних організацій або іноземних держав.

4. Державні органи та органи місцевого самоврядування несуть у межах компетенції відповідальність за облік і збереження пам'яток Другої світової війни 1939-1945 років.

5. Пошук невідомих військових поховань, останків жертв та воїнів, загиблих у Другій світовій війні 1939-1945 років, здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

6. Поховання учасників бойових дій під час Другої світової війни 1939-1945 років здійснюється органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів.

7. Наруга над пам'ятками Другої світової війни 1939-1945 років, їх руйнування або знищення тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Стаття 5. Міжнародні договори щодо ліквідації наслідків Другої світової війни 1939-1945 років і збереження пам'яток, пов'язаних з подіями Другої світової війни 1939-1945 років

1. Україна забезпечує виконання міжнародних договорів щодо ліквідації наслідків Другої світової війни 1939-1945 років та укладає договори про компенсацію шкоди жертвам нацизму. На підставі міжнародних договорів Україна забезпечує спорудження і збереження пам'яток у місцях поховань воїнів, які загинули під час Другої світової війни 1939-1945 років, за межами території України.

2. Україна в рамках міжнародних договорів сприяє виявленню поховань часів Другої світової війни 1939-1945 років, розташованих на її території, спорудженню і збереженню пам'яток у місцях поховань, відродженню гуманістичного ставлення до них.

3. Україна неухильно дотримується міжнародних зобов'язань щодо недопущення проявів нацизму і тоталітаризму в будь-якій формі на своїй території.

Стаття 6. Відповідальність за невиконання цього Закону

1. Особи, винні у порушенні вимог цього Закону, несуть відповідальність згідно із законом.

Стаття 7. Прикінцеві положення

1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

2. Визнати таким, що втратив чинність, Закон України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" (Відомості Верховної Ради України, 2000 р., № 30, ст. 239; 2011 р., № 44, ст. 470; 2012 р., № 28, ст. 310).

3. Абзац шостий частини першої статті 73 Кодексу законів про працю України (Відомості Верховної Ради УРСР, 1971 р., додаток до № 50, ст. 375) викласти в такій редакції:

"9 травня - День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (День перемоги)".

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років

# data[].attributes.attachment_link.description
ЗАКОН УКРАЇНИ Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939-1945 років (Відомості Верховної Ради (ВВР), 2015, № 25, ст.191) Відповідно до Конституції України, зокрема статті 11, яка зобов'язує державу сприяти консолідації та розвиткові української нації, її історичної свідомості, спираючись на резолюції Генеральної Асамблеї ООН від 22 листопада 2004

# data[].attributes.headline
Про Голодомор 1932-1933 років в Україні

# data[].attributes.subject
Про Голодомор 1932-1933 років в Україні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Голодомор 1932-1933 років в Україні

# data[].attributes.attachment_link.description
ЗАКОН УКРАЇНИ Про Голодомор 1932-1933 років в Україні (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 2006, № 50, ст.504) Верховна Рада України постановляє: вшановуючи пам'ять мільйонів співвітчизників, які стали жертвами Голодомору 1932-1933 років в Україні та його наслідків; шануючи всіх громадян, які пережили цю страшну трагедію в історії Українського народу; усвідомлюючи моральний

# data[].attributes.headline
Про Державний Гімн України

# data[].attributes.subject
Про Державний Гімн України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ 602-IV, чинний, поточна редакція - Прийняття від 06.03.2003

( Остання подія - Набрання чинності, відбулась 27.03.2003. Подивитися в історії? )

ЗАКОН УКРАЇНИ

Про Державний Гімн України

(Відомості Верховної Ради України (ВВР), 2003, № 24, ст.163)

Стаття 1. Державним Гімном України є національний гімн на музику М. Вербицького із словами першого куплету та приспіву твору П. Чубинського в такій редакції:

"Ще не вмерла України і слава, і воля,

Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля.

Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці.

Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці.

Приспів:

Душу й тіло ми положим за нашу свободу,

І покажем, що ми, браття, козацького роду".

Стаття 2. Встановити, що урочисті заходи загальнодержавного значення розпочинаються і закінчуються виконанням Державного Гімну України.

Музичне виконання Державного Гімну України здійснюється під час проведення офіційних державних церемоній та інших заходів.

Стаття 3. Наруга над Державним Гімном України тягне за собою відповідальність, передбачену законом.

Стаття 4. Цей Закон набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

Л.КУЧМА

м. Київ
6 березня 2003 року
№ 602-IV

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Державний Гімн України

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Про громадянство України

# data[].attributes.subject
Про громадянство України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про громадянство України

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022н.р.  щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок

# data[].attributes.subject
Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022н.р.  щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022 н. р. щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/9-362

# data[].attributes.headline
Національна стратегія з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація"

# data[].attributes.subject
Національна стратегія з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про Національну стратегію з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація"

З метою створення сприятливих умов для зміцнення здоров'я громадян як найвищої соціальної цінності, забезпечення реалізації права особи на оздоровчу рухову активність постановляю:

1. Схвалити Національну стратегію з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація" (додається).

2. Кабінету Міністрів України забезпечувати розроблення із залученням представників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інститутів громадянського суспільства, провідних вітчизняних вчених і міжнародних експертів та затвердження щороку до 1 липня плану заходів на наступний рік щодо реалізації Національної стратегії з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація", підготовку та оприлюднення щороку до 15 лютого звіту про виконання такого плану заходів за попередній рік, а також передбачати під час розроблення проектів законів про Державний бюджет України на відповідний рік кошти, необхідні для фінансування виконання планів заходів.

3. Обласним, Київській міській державним адміністраціям за участю органів місцевого самоврядування щороку:

забезпечувати розроблення та затвердження в місячний строк після затвердження Кабінетом Міністрів України плану заходів щодо реалізації Національної стратегії з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація" регіональних планів заходів на наступний рік з реалізації зазначеної Національної стратегії, підготовку та оприлюднення до 15 січня звіту про виконання відповідних регіональних планів заходів за попередній рік;

здійснювати на відповідній території належну роботу із забезпечення оздоровчої рухової активності;

передбачати у відповідних місцевих бюджетах кошти на виконання регіональних планів заходів з реалізації Національної стратегії з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація" та забезпечувати їх належне фінансування.

4. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

НАЦІОНАЛЬНА СТРАТЕГІЯ
з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація"

I. Загальні положення

Національна стратегія з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація" (далі - Національна стратегія) на основі результатів аналізу світового досвіду та сучасного стану розвитку вітчизняної системи оздоровчої рухової активності визначає мету та основні завдання, спрямовані на створення умов для підвищення рівня залучення населення до оздоровчої рухової активності, що сприятиме розв'язанню гуманітарних і соціально-економічних проблем для особи, суспільства та держави.

Розроблення Національної стратегії базується на рекомендаціях Всесвітньої організації охорони здоров'я, Ради Європи, Європейського Союзу, нормах національного законодавства, відповідно до яких держава покликана забезпечити формування та реалізацію багатовекторної, комплексної політики заохочення громадян до оздоровчої рухової активності, що сприятиме зменшенню ризику виникнення неінфекційних захворювань - основної причини високих показників передчасної смертності в Україні.

Національна стратегія передбачає подальший розвиток і оптимізацію системи ідей та поглядів, визначених Національною доктриною розвитку фізичної культури і спорту.

II. Аналіз світового досвіду та сучасного стану вітчизняної системи оздоровчої рухової активності

Починаючи з другої половини XX століття, посилюється роль оздоровчої рухової активності, що зумовлено такими факторами:

необхідність впровадження ефективних механізмів профілактики хронічних неінфекційних захворювань, що стали основною причиною передчасної смертності людей;

посилення негативного впливу на здоров'я людини внаслідок зменшення обсягу та інтенсивності рухової активності через впровадження автоматизованого виробництва, збільшення частки розумової праці у структурі трудової діяльності, а також через підвищення комфортності транспортних засобів, удосконалення побутової техніки, розвиток сфери комунальних послуг тощо;

низький рівень залучення осіб до спеціально організованої рухової активності (спортом до другої половини XX століття здебільшого займалися лише юнаки та молоді чоловіки, а жінки, інваліди, пенсіонери, соціально незахищені громадяни були позбавлені такої можливості, що суперечило загальним тенденціям розвитку цивілізації та не відповідало основним положенням Загальної декларації прав людини);

наявністю результатів наукових досліджень, які обгрунтовують ефективність використання рухової активності для підвищення функціональних та фізичних показників і профілактики низки захворювань у людей.

За останні 40 - 60 років у Фінляндії, Японії, Канаді, Австралії та інших високорозвинутих країнах завдяки державній політиці, спрямованій на створення умов для широкого впровадження у повсякденне життя різних форм рухової активності в органічному поєднанні з раціональним харчуванням, боротьбою проти шкідливих звичок та покращенням екологічного середовища, смертність людей молодого та середнього віку скоротилась у кілька разів, середня тривалість життя збільшилася на 15-20 років, різко зросла життєздатність населення, що безумовно забезпечило значне економічне зростання у зазначених країнах.

Протягом останніх п'яти років у деяких державах - членах Європейського Союзу, США, Канаді, Австралії, Японії було прийнято національні стратегії та рекомендації з упровадження оздоровчої рухової активності різних груп населення.

Водночас в Україні до XXI століття не спостерігався значний прогрес в питаннях залучення населення до оздоровчої рухової активності. За офіційною статистикою, кількість так званих фізкультурників традиційно завищувалася для демонстрації переваг панівної ідеології та турботи про "будівників комунізму". Удаване зростання кількості залучених до спортивних занять громадян ніколи не відповідало рівню здоров'я населення.

У 1990-х роках недостатній рівень організованої рухової активності населення був спричинений анахронічною методологією вітчизняної системи фізичного виховання різних груп населення; недоліками нормативно-правового та організаційно-управлінського характеру; обмеженістю ресурсного забезпечення (фінансового, матеріально-технічного, кадрового, науково-методичного та інформаційно-пропагандистського); відсутністю персональної відповідальності керівників усіх рівнів за створення умов для формування здоров'я населення шляхом залучення його до здорового способу життя.

Результати всеукраїнського опитування свідчать, що на початку XXI століття достатній рівень оздоровчої рухової активності (не менше 4 - 5 занять на тиждень тривалістю одного заняття не менше 30 хвилин) мали лише 3% населення віком від 16 до 74 років, середній рівень (2 - 3 заняття на тиждень) - 6%, низький рівень (1 - 2 заняття на тиждень) - 33% населення. Для більшої частини дорослого населення характерною є гіпокінезія. Серед дітей зростає популярність малорухомого способу проведення дозвілля.

Недосконалість системи охорони здоров'я, низький рівень усвідомлення цінності здоров'я як власного капіталу, перебування переважної більшості населення в умовах соціально-економічної нестабільності призвели до створення несприятливих для ведення здорового способу життя умов.

Загальновідомо, що ведення населенням здорового способу життя для збереження та зміцнення здоров'я є у п'ять разів ефективнішим, ніж лікувально-діагностичні процедури. За інформацією Всесвітньої організації охорони здоров'я, співвідношення витрат і прибутків від виконання програм здорового способу життя становить 1 до 8.

Численними науковими дослідженнями доведено, що рухова активність значною мірою сприяє дотриманню людиною здорового способу життя, а також в окремих випадках зменшенню негативного впливу на організм людини шкідливих звичок, підвищенню стресостійкості та відволікає від асоціальної поведінки. Рухова активність є генеруючим та стимулюючим чинником у системі здорового способу життя, має важливе значення для вдосконалення фізичного розвитку і підготовленості особи, профілактики надмірної маси тіла та ожиріння, а також сприяє зменшенню ризику виникнення серцево-судинних захворювань, діабету, остеопорозу, окремих онкологічних захворювань та депресії. Оздоровча рухова активність сприяє також розвитку економіки і суспільства загалом. За інформацією Всесвітньої організації охорони здоров'я, відсутність належної рухової активності призводить до економічних збитків у розмірі 150 - 300 євро на одну особу за рік.

Останнім часом в Україні спостерігається позитивна тенденція до зростання кількості осіб, які використовують різні види та форми оздоровчої рухової активності. Враховуючи викладене, на сьогодні актуальним є схвалення Національної стратегії, у якій узагальнено існуючі прогресивні тенденції та передовий світовий досвід.

III. Мета та основні завдання Національної стратегії

Метою Національної стратегії є формування у суспільстві умов до оздоровчої рухової активності та здорового способу життя для формування здоров'я громадян як найвищої соціальної цінності в державі.

Досягнення зазначеної мети передбачає вирішення таких основних завдань:

забезпечення координації дій усіх заінтересованих суб'єктів, органів виконавчої влади та місцевого самоврядування шляхом утворення Координаційної ради на чолі з Віце-прем'єр-міністром України та відповідних рад при місцевих державних адміністраціях;

розроблення та затвердження рекомендацій з оздоровчої рухової активності як документа, що міститиме конкретні вказівки стосовно обсягів, інтенсивності, форм і видів рухової активності для зміцнення здоров'я осіб різної статі та віку: від народження до 5 років; від 6 до 11 років; від 12 до 18 років; від 19 до 64 років; 65 років і старших;

розроблення комплексу показників для оцінки рівня фізичного здоров'я різних груп населення;

сприяння створенню всеукраїнського фонду розвитку рухової активності та здорового способу життя "Активна Україна - здорова нація" з метою залучення позабюджетних коштів для розвитку матеріально-технічної бази масового спорту та заохочення осіб, які мають достатній рівень оздоровчої рухової активності, ведуть здоровий спосіб життя і характеризуються низьким ризиком неінфекційних захворювань, належним чином дбають про збереження здоров'я своїх дітей;

формування інфраструктури сучасних і привабливих спортивних споруд за місцем проживання, у місцях масового відпочинку громадян, на базі загальноосвітніх навчальних закладів, що мають бути легко доступні для різних верств населення, насамперед малозабезпечених;

формування ціннісного ставлення юнацтва та молоді до власного здоров'я, покращення фізичного розвитку та фізичної підготовленості з урахуванням вимог майбутньої професійної діяльності;

упорядкування мережі центрів фізичного здоров'я населення "Спорт для всіх" та удосконалення нормативно-правової бази діяльності таких центрів;

збільшення кількості загальнодоступних спортивних заходів для активного сімейного відпочинку в місцях масового відпочинку громадян; облаштування безпечних маршрутів для пішохідного, велосипедного, водного туризму; створення мережі літніх шкіл плавання на відкритих водоймах;

удосконалення законодавства щодо підтримки та стимулювання суб'єктів сфери фізичної культури і спорту, діяльність яких спрямована на заохочення людей до оздоровчої рухової активності;

залучення інститутів громадянського суспільства, у тому числі молодіжних та дитячих громадських організацій, до проведення заходів з підвищення оздоровчої рухової активності населення;

модернізація в навчальних закладах системи фізичного виховання, яке має бути органічно поєднано з іншими компонентами здорового способу життя; посилення відповідальності керівників навчальних закладів за забезпечення, розвиток і модернізацію фізичного виховання та належний рівень рухової активності; забезпечення медико-педагогічного контролю за фізичним вихованням дітей у загальноосвітніх навчальних закладах;

врегулювання питання щодо віднесення до педагогічного навантаження вчителів фізичної культури та відповідних науково-педагогічних працівників навчальних закладів функцій з надання ними учням та студентам консультацій з питань здорового способу життя;

сприяння впровадженню всеукраїнськими спортивними федераціями в навчальний процес та позакласну роботу з фізичного виховання у загальноосвітніх та вищих навчальних закладах популярних серед дітей та молоді видів спорту (розроблення методичних рекомендацій, покращення матеріально-технічного забезпечення тощо);

впровадження рухової активності для первинної профілактики хронічних неінфекційних захворювань та фізичної реабілітації; запровадження практики призначення лікарями, у тому числі сімейними, рухової активності як дієвого засобу зниження ризику неінфекційних захворювань; надання консультацій з питань використання оздоровчої рухової активності; удосконалення в цій частині підготовки та підвищення кваліфікації медичних працівників;

удосконалення міського планування в частині створення місць для активного відпочинку (зокрема, парків для рухової активності та спорту на свіжому повітрі) та використання їзди на велосипеді як безпечного засобу пересування і ходьби; облаштування безпечних велосипедних та пішохідних доріжок; внесення необхідних змін до відповідних будівельних норм і стандартів;

розроблення проектів повторного використання для будівництва комунальних спортивних комплексів, плавальних басейнів; організація виробництва модульних спортивних споруд із застосуванням сучасних технологій для задоволення потреб населення в оздоровчій руховій активності та забезпечення їх будівництва за рахунок коштів місцевих бюджетів та інших джерел, не заборонених законодавством;

створення роботодавцями, профспілками, громадськими організаціями фізкультурно-спортивної спрямованості (зокрема фізкультурно-спортивними товариствами) на робочих місцях сприятливих умов для оздоровчої рухової активності;

запровадження системи оцінки якості послуг з оздоровчої рухової активності, що надаються відповідними суб'єктами господарської діяльності;

обгрунтування комплексу показників для оцінки рівня фізичного здоров'я різних верств населення та порядку їх оцінки;

впровадження у засобах масової інформації, насамперед на телебаченні, соціальної реклами стосовно переваг оздоровчої рухової активності для зниження ризику неінфекційних захворювань, а також пізнавальних програм для осіб різного віку з питань використання рухової активності в процесі життєдіяльності та подолання стану суспільної байдужості до особистого здоров'я та здоров'я нації;

запровадження системи моніторингу основних показників рухової активності різних вікових та соціальних верств населення, стимулюючих та стримуючих чинників.

IV. Очікувані результати

Реалізація Національної стратегії дасть змогу забезпечити:

скоординовану діяльність суб'єктів різних секторів соціально-економічної сфери державної політики, що сприятиме зміні поведінки громадян на користь використання оздоровчої рухової активності та ведення здорового способу життя і формування здоров'я;

створення необхідних інформаційних, фінансових, матеріально-технічних умов для стимулювання громадян до впровадження оздоровчої рухової активності в різних сферах життєдіяльності;

збільшення щороку на 1% кількості громадян, які мають достатній рівень оздоровчої рухової активності, ведуть здоровий спосіб життя та характеризуються низьким ризиком розвитку неінфекційних захворювань, насамперед серцево-судинних.

V. Нормативно-правове, організаційне та фінансове забезпечення реалізації Національної стратегії

Нормативно-правове та організаційне забезпечення реалізації Національної стратегії здійснюватиметься шляхом розроблення та прийняття в установленому порядку відповідних законодавчих та інших нормативно-правових актів, планів та заходів, спрямованих на реалізацію положень Стратегії, проведення моніторингу стану їх виконання.

Фінансове забезпечення реалізації Національної стратегії здійснюватиметься за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, інших не заборонених законодавством джерел.

Б.ЛОЖКІН

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Національну стратегію з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація"

# data[].attributes.attachment_link.description
Указ Президента України Про Національну стратегію з оздоровчої рухової активності в Україні на період до 2025 року "Рухова активність - здоровий спосіб життя - здорова нація" З метою створення сприятливих умов для зміцнення здоров'я громадян як найвищої соціальної цінності, забезпечення реалізації права особи на оздоровчу рухову активність постановляю: 1.

# data[].attributes.headline
 Зміни до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.subject
 Зміни до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЗАКОН УКРАЇНИ

Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

(Відомості Верховної Ради (ВВР), 2019, № 5, ст.33)

Верховна Рада України постановляє:

I. Внести зміни до таких законодавчих актів України:

1. У Кодексі України про адміністративні правопорушення (Відомості Верховної Ради УРСР, 1984 р., № 51, ст. 1122):

1) частину другу статті 13 після цифр "173" доповнити цифрами "173-4";

2) доповнити статтею 173-4 такого змісту:

"Стаття 173 -4. Булінг (цькування) учасника освітнього процесу

Булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров'ю потерпілого, -

тягне за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене групою осіб або повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, -

тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин.

Діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, -

тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Діяння, передбачене частиною другою цієї статті, вчинене малолітньою або неповнолітньою особою віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, -

тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин.

Неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу -

тягне за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням до двадцяти процентів заробітку";

3) абзац перший частини третьої статті 184 доповнити словами та цифрами "крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу";

4) статтю 221 після цифр "173-173-2" доповнити цифрами "173-4";

5) абзац другий пункту 1 частини першої статті 255 після цифр "173-173-2" доповнити цифрами "173-4".

2. У Законі України "Про освіту" (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 38-39, ст. 380):

1) частину першу статті 1 доповнити пунктом 3-1 такого змісту:

"3-1) булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров'ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є:

систематичність (повторюваність) діяння;

наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності);

дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого";

2) частину другу статті 25 після абзацу дев'ятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"здійснює контроль за виконанням плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти; розглядає скарги про відмову у реагуванні на випадки булінгу (цькування) за заявами здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та приймає рішення за результатами розгляду таких скарг; сприяє створенню безпечного освітнього середовища в закладі освіти та вживає заходів для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які вчинили булінг (цькування), стали його свідками або постраждали від булінгу".

У зв'язку з цим абзац десятий вважати абзацом одинадцятим;

3) частину третю статті 26 після абзацу дев'ятого доповнити п'ятьма новими абзацами такого змісту:

"забезпечує створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі:

з урахуванням пропозицій територіальних органів (підрозділів) Національної поліції України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я, головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, служб у справах дітей та центрів соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді розробляє, затверджує та оприлюднює план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти;

розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування;

забезпечує виконання заходів для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які вчинили булінг, стали його свідками або постраждали від булінгу (цькування);

повідомляє уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти".

У зв'язку з цим абзац десятий вважати абзацом п'ятнадцятим;

4) частину другу статті 30 після абзацу двадцятого доповнити чотирма новими абзацами такого змісту:

"правила поведінки здобувача освіти в закладі освіти;

план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти;

порядок подання та розгляду (з дотриманням конфіденційності) заяв про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти;

порядок реагування на доведені випадки булінгу (цькування) в закладі освіти та відповідальність осіб, причетних до булінгу (цькування)".

У зв'язку з цим абзац двадцять перший вважати абзацом двадцять п'ятим;

5) у статті 53:

у частині першій:

абзац десятий після слів "форм насильства та експлуатації" доповнити словами "булінгу (цькування)";

після абзацу десятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"отримання соціальних та психолого-педагогічних послуг як особа, яка постраждала від булінгу (цькування), стала його свідком або вчинила булінг (цькування)".

У зв'язку з цим абзаци одинадцятий - сімнадцятий вважати відповідно абзацами дванадцятим - вісімнадцятим;

частину третю доповнити абзацом шостим такого змісту:

"повідомляти керівництво закладу освіти про факти булінгу (цькування) стосовно здобувачів освіти, педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, свідком яких вони були особисто або про які отримали достовірну інформацію від інших осіб";

6) у статті 54:

частину першу доповнити абзацом двадцятим такого змісту:

"захист під час освітнього процесу від будь-яких форм насильства та експлуатації, у тому числі булінгу (цькування), дискримінації за будь-якою ознакою, від пропаганди та агітації, що завдають шкоди здоров'ю";

частину другу доповнити абзацом чотирнадцятим такого змісту:

"повідомляти керівництво закладу освіти про факти булінгу (цькування) стосовно здобувачів освіти, педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, свідком якого вони були особисто або інформацію про які отримали від інших осіб, вживати невідкладних заходів для припинення булінгу (цькування)";

7) у статті 55:

у частині другій:

абзац восьмий після слів "закладу освіти" доповнити словами "у тому числі щодо надання соціальних та психолого-педагогічних послуг особам, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування), про";

доповнити абзацами дев'ятим і десятим такого змісту:

"подавати керівництву або засновнику закладу освіти заяву про випадки булінгу (цькування) стосовно дитини або будь-якого іншого учасника освітнього процесу;

вимагати повного та неупередженого розслідування випадків булінгу (цькування) стосовно дитини або будь-якого іншого учасника освітнього процесу;

частину третю доповнити абзацами одинадцятим і дванадцятим такого змісту:

"сприяти керівництву закладу освіти у проведенні розслідування щодо випадків булінгу (цькування);

виконувати рішення та рекомендації комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в закладі освіти";

8) частину першу статті 64 після абзацу восьмого доповнити двома новими абзацами такого змісту:

"з урахуванням пропозицій центрального органу виконавчої влади з питань формування і реалізації державної політики у сфері захисту прав і свобод людини та громадянина, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я, головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань сім'ї та дітей, розробляє та затверджує план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти, порядок реагування на випадки булінгу (цькування), порядок застосування заходів виховного впливу;

узагальнює та оприлюднює інформацію про випадки булінгу (цькування) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзаци дев'ятий - двадцять шостий вважати відповідно абзацами одинадцятим - двадцять восьмим;

9) частину першу статті 65 після абзацу шостого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробленню плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзаци сьомий і восьмий вважати відповідно абзацами восьмим і дев'ятим;

10) у статті 66:

частину першу після абзацу сьомого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробленню плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзац восьмий вважати абзацом дев'ятим;

частину другу після абзацу одинадцятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробці плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзац дванадцятий вважати абзацом тринадцятим;

11) пункт 2 частини другої статті 71 доповнити абзацом п'ятим такого змісту:

"випадків булінгу (цькування) в закладах освіти та заходів реагування на такі випадки, вжитих керівництвом закладу освіти або його засновником";

12) частину четверту статті 73 після абзацу третього доповнити двома новими абзацами такого змісту:

"здійснювати перевірку заяв про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти, повноту та своєчасність заходів реагування на такі випадки з боку педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, керівництва та засновника закладу освіти;

аналізувати заходи для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування)".

У зв'язку з цим абзаци четвертий - восьмий вважати відповідно абзацами шостим - десятим;

13) частину другу статті 76 викласти в такій редакції:

"2. Соціально-педагогічний патронаж у системі освіти сприяє взаємодії закладів освіти, сім'ї і суспільства у вихованні здобувачів освіти, їх адаптації до умов соціального середовища, забезпечує профілактику та запобігання булінгу (цькуванню), надання консультативної допомоги батькам, психологічного супроводу здобувачів освіти, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування). Соціально-педагогічний патронаж здійснюється соціальними педагогами".

II. Прикінцеві положення

1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

2. Кабінету Міністрів України протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом:

привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;

забезпечити приведення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Про запобігання та протидію домашньому насильству

# data[].attributes.subject
Про запобігання та протидію домашньому насильству

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про запобігання та протидію домашньому насильству

# data[].attributes.headline
Стратегія національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.subject
Стратегія національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про Стратегію національно-патріотичного виховання

З метою дальшого розвитку в суспільстві національної свідомості, формування почуття патріотизму на засадах духовності та моральності, популяризації духовно-культурної спадщини Українського народу, а також активізації взаємодії органів державної влади, органів місцевого самоврядування та громадських об'єднань у питаннях національно-патріотичного виховання постановляю:

1. Затвердити Стратегію національно-патріотичного виховання (додається).

2. Кабінету Міністрів України забезпечити в установленому порядку:

1) розроблення та затвердити до 1 серпня 2019 року план дій на 2020 - 2025 роки щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання, затвердженої цим Указом;

2) розроблення за участю представників державних органів, органів місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, провідних вітчизняних учених та затвердити до 1 грудня 2019 року державну цільову програму з національно-патріотичного виховання;

3) підготовку та оприлюднення щороку до 10 жовтня звіту про виконання у поточному році плану дій на 2020 - 2025 роки щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання, затвердженої цим Указом;

3. Обласним, Київській міській державним адміністраціям активізувати роботу з національно-патріотичного виховання, зокрема, за участю представників координаційних рад з питань національно-патріотичного виховання, утворених при місцевих державних адміністраціях, а також органів місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, розробити проекти обласних (місцевих) цільових програм з національно-патріотичного виховання та сприяти їх затвердженню.

4. Визнати таким, що втратив чинність, Указ Президента України від 13 жовтня 2015 року № 580 "Про Стратегію національно-патріотичного виховання дітей та молоді на 2016 - 2020 роки".

5. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

СТРАТЕГІЯ
національно-патріотичного виховання

1. Загальні положення

В Україні національно-патріотичне виховання є одним із пріоритетних напрямів діяльності держави та суспільства щодо розвитку національної свідомості на основі суспільно-державних (національних) цінностей (самобутність, воля, соборність, гідність), формування у громадян почуття патріотизму, поваги до Конституції і законів України, соціальної активності та відповідальності за доручені державні та громадські справи, готовності до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України, сповідування європейських цінностей.

Національно-патріотичне виховання є важливим засобом громадянської освіти.

Утвердження поваги до державної мови, піднесення її престижу серед громадян є важливим аспектом формування й розвитку особистості та основою національно-патріотичного виховання.

Актуальність національно-патріотичного виховання громадян зумовлюється необхідністю консолідації та розвитку суспільства, сучасними викликами, що стоять перед Україною і вимагають постійного вдосконалення національно-патріотичного виховання.

Національно-патріотичне виховання набуває характеру системної і цілеспрямованої діяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, закладів освіти, організацій громадянського суспільства, громадян з формування у людини і громадянина високої національно-патріотичної свідомості, почуття відданості своїй Українській державі.

В основу системи національно-патріотичного виховання покладено ідеї зміцнення української державності як консолідуючого чинника розвитку суспільства, формування патріотизму та утвердження національних цінностей.

Основними складовими національно-патріотичного виховання є: громадсько-патріотичне, військово-патріотичне та духовно-моральне виховання.

Формування ціннісних орієнтирів і громадянської самосвідомості здійснюється на прикладах героїчної боротьби Українського народу за утвердження суверенітету власної держави, ідеалів свободи, соборності, успадкованих, зокрема, від княжої доби, українських козаків, Українських Січових Стрільців, армій Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки, учасників антибільшовицьких селянських повстань, загонів Карпатської Січі, Української повстанської армії, українців-повстанців у сталінських концтаборах, учасників дисидентського руху. Також національно-патріотичне виховання має здійснюватися на прикладах мужності та героїзму учасників революційних подій в Україні у 2004, 2013 - 2014 років, Героїв Небесної Сотні, учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях, спротиву окупації та анексії Автономної Республіки Крим Російською Федерацією.

У національно-патріотичному вихованні важливо використати й виховний потенціал, пов'язаний із героїзмом українців, які боролися в арміях держав - учасників Антигітлерівської коаліції та в рухах опору нацистській Німеччині та її союзникам під час Другої світової війни 1939 - 1945 років, учасників міжнародних операцій з підтримання миру і безпеки.

Важливим чинником національно-патріотичного виховання є шанобливе ставлення до пам'яті про жертв комуністичного та інших тоталітарних режимів в Україні, зокрема жертв Голодомору, політичних репресій і депортацій.

Водночас важливою складовою національно-патріотичного виховання є поширення інформації про досягнення наших співвітчизників та їх внесок у скарбницю світової цивілізації, зокрема у сферах освіти, науки, культури, мистецтва, спорту, висвітлення внеску представників корінних народів та національних меншин України та громадян інших держав у боротьбу за державну незалежність і територіальну цілісність України, процес її державотворення, вітчизняну наукову, духовно-культурну спадщину.

Стратегія національно-патріотичного виховання (далі - Стратегія) розроблена відповідно до положень Конституції України, законів України "Про освіту", "Про правовий статус та вшанування пам'яті борців за незалежність України у XX столітті", "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", "Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939 - 1945 років", Постанови Верховної Ради України від 12 травня 2015 року № 373-VIII "Про вшанування героїв АТО та вдосконалення національно-патріотичного виховання дітей та молоді" та інших нормативно-правових актів, а також на основі аналізу стану і проблем національно-патріотичного виховання в Україні за часів її незалежності.

2. Стан і потреби національно-патріотичного виховання

Досвід державної політики впродовж усіх років незалежності України свідчить про необхідність приділення особливої уваги сфері національно-патріотичного виховання, що є невід'ємною складовою забезпечення національної безпеки України.

Державна політика у сфері національно-патріотичного виховання потребує постійного удосконалення з урахуванням потреб і викликів, що стоять перед суспільством.

У зв'язку з цим актуалізувалися такі потреби:

впровадження ефективного механізму формування та реалізації державної політики у сфері національно-патріотичного виховання;

подолання імперсько-тоталітарних рудиментів у суспільній свідомості та зумовлених русифікацією, нищенням української духовно-культурної спадщини та історичної пам'яті розбіжностей в уявленнях про історичне минуле, зокрема про тоталітарну добу, голодомори і політичні репресії;

формування національного мовно-культурного простору на основі утвердження державної мови, стійкості його ціннісної основи перед зовнішнім втручанням;

формування активної громадянської позиції, утвердження національної ідентичності громадян на основі духовних цінностей Українського народу, національної самобутності;

сприяння створенню, розвитку, підвищенню якості, а також популяризації україномовного культурно-інформаційного продукту та забезпеченню доступу до нього;

здійснення постійної комунікації з громадянським суспільством з питань національно-патріотичного виховання;

розвиток духовності і моральності у суспільстві, утвердження традиційних сімейних цінностей;

усунення впливів держави-агресора в інформаційній, освітній, культурній сферах України;

проведення єдиної державної інформаційно-просвітницької політики щодо національно-патріотичного виховання;

запобігання перетворенню інформаційного простору на поле маніпуляцій суспільною свідомістю, продукування ціннісної дезорієнтації;

гармонізація законодавства й управлінських практик у сфері формування громадянської позиції із законодавством та кращими практиками держав Європейського Союзу та держав - членів НАТО, зберігаючи в основі національні цінності і традиції;

впровадження єдиного методичного та термінологічного підходу до процесу національно-патріотичного виховання;

формування та впровадження єдиних стандартів щодо процесів, суб'єктів, їх компетенції та повноважень, якості діяльності у сфері національно-патріотичного виховання;

підготовка кваліфікованого кадрового потенціалу в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, у закладах освіти, молодіжних центрах для організації та здійснення програм, проектів та заходів із національно-патріотичного виховання, розвиток низової ланки в системі координації виховних процесів у цьому напрямі;

підвищення рівня матеріально-технічного забезпечення та розвитку інфраструктури у сфері національно-патріотичного виховання.

Отже, потреба постійного вдосконалення національно-патріотичного виховання, надання системності цьому вкрай важливому для держави процесу залишається актуальною.

3. Мета Стратегії

Метою Стратегії є визначення пріоритетів та основних напрямів національно-патріотичного виховання, зокрема дітей та молоді, розвитку відповідних інститутів держави і суспільства, забезпечення змістового наповнення національно-патріотичного виховання на основі:

формування національно-культурної громадянської ідентичності, національно-патріотичного світогляду, збереження та розвитку суспільно-державницьких та духовно-моральних цінностей Українського народу;

готовності громадянина до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України;

усвідомлення досягнень Українського народу, його інтелектуальних, духовних та інших надбань;

розвитку діяльнісної відданості у розбудові України як суверенної держави, формування активної громадянської та державницької позиції, почуття власної та національної гідності;

скоординованої роботи та взаємодії органів державної влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання, їх ефективної співпраці з громадськістю;

постійного формування широкої громадської підтримки процесів національно-патріотичного виховання, розширення ролі та можливостей громадських об'єднань, підвищення ролі сім'ї, активної участі волонтерів, активістів;

сприяння консолідації суспільства навколо ідей спільного майбутнього, всебічного розвитку і функціонування державної мови в усіх сферах суспільного життя, захисту територіальної цілісності України, успішних реформ і державотворення.

4. Основні напрями досягнення мети Стратегії

Досягнення мети Стратегії здійснюватиметься за такими основними напрямами:

удосконалення нормативно-правової бази стосовно національно-патріотичного виховання;

підвищення ролі української мови як національної цінності та невід'ємного елемента національно-патріотичного виховання, здійснення заходів з її популяризації;

забезпечення підтримки україномовних дитячих і молодіжних друкованих видань, спрямованих на виховання молодого покоління в дусі патріотизму, поваги до історичного минулого та духовної й культурної спадщини, популяризація читання як соціально важливого вміння;

популяризація та поширення україномовного культурного продукту;

здійснення проектів та заходів, спрямованих на підвищення престижу військової служби;

упорядкування та вдосконалення системи допризовної військової підготовки;

забезпечення належної організації науково-дослідної та методичної роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

розроблення та впровадження сучасних виховних систем, технологій і методик у сфері національно-патріотичного виховання, узагальнення та поширення кращого досвіду у цій сфері;

впровадження навчальних дисциплін духовно-морального спрямування як основи формування особистості та підґрунтя для національно-патріотичного виховання, які виходять з традицій українського державотворення;

підтримка та розвиток сімейних традицій, активне залучення сім'ї до процесу національно-патріотичного виховання;

розроблення єдиних підходів у сфері національно-патріотичного виховання у діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування;

підвищення професійної компетентності фахівців у сфері національно-патріотичного виховання, налагодження конструктивної взаємодії, соціального партнерства між суб'єктами національно-патріотичного виховання;

сприяння створенню центрів національно-патріотичного виховання та розвитку напряму національно-патріотичного виховання у молодіжних центрах;

забезпечення скоординованої діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання;

організація та координація інформаційно-просвітницької роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

превенція негативних проявів поведінки, злочинності, наркоманії, алкоголізму, насамперед серед дітей та молоді, зокрема шляхом залучення до участі у заходах із національно-патріотичного та духовно-морального виховання;

забезпечення належної підтримки з боку держави для ефективної діяльності організацій громадянського суспільства у сфері національно-патріотичного виховання, зокрема надання всебічного сприяння громадським об'єднанням ветеранів та учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях у реалізації проектів (заходів) з національно-патріотичного виховання;

створення сприятливих умов для діяльності молодіжних організацій, насамперед для розвитку пластового руху в Україні та Спілки Української Молоді, що відновили свою діяльність в Україні із здобуттям незалежності;

розроблення рекомендацій для роботи установ та закладів національно-патріотичного спрямування, інших організацій, які здійснюють проекти (заходи) з національно-патріотичного виховання, та надання підтримки таким установам, закладам та організаціям;

розвиток співпраці з державами Європейського Союзу та державами - членами НАТО, які успішно впроваджують проекти та заходи у сфері національно-патріотичного виховання;

створення системи ефективного моніторингу та досліджень у сфері національно-патріотичного виховання.

5. Сфери національно-патріотичного виховання

Національно-патріотичне виховання охоплює усі сфери життєдіяльності суспільства, насамперед освіту і науку, молодь та сім'ю, культуру і мистецтво, рекламу, профорієнтацію на військові спеціальності, відновлення та збереження національної пам'яті, краєзнавство, туризм, охорону довкілля, фізкультуру і спорт, цивільну оборону, безпеку і оборону України, зв'язки із закордонним українством.

6. Шляхи та механізми реалізації Стратегії

Для об'єднання зусиль органів державної влади, органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання існує потреба у впровадженні єдиної державної політики, адекватних механізмів для консолідації і координації відповідної роботи в економічній, політичній, соціальній, культурній та інших сферах.

Ефективна реалізація Стратегії потребує:

чіткої координації діяльності центральних і місцевих органів виконавчої влади у сфері національно-патріотичного виховання;

здійснення заходів з активізації національно-патріотичного виховання, насамперед серед дітей та молоді, на всіх рівнях такої діяльності у тісній взаємодії між державою та організаціями громадянського суспільства на принципах взаємозацікавленого співробітництва;

постійного підвищення рівня організації, покращення функціонування як окремих елементів системи національно-патріотичного виховання, так і всієї системи в цілому;

механізмів підтримки об'єднань, центрів, клубів, діяльність яких пов'язана з національно-патріотичним вихованням, закладів освіти, культури та мистецтв, а також їхніх працівників;

розроблення системи заохочення громадських об'єднань та активістів, закладів освіти та педагогічних працівників за плідну діяльність у сфері національно-патріотичного виховання, яка відповідає ціннісним орієнтирам та індикаторам ефективності Стратегії.

Для цього має бути розроблено і впроваджено дієвий механізм формування і реалізації державної політики.

Активізація роботи з національно-патріотичного виховання на місцевому рівні потребує створення структурних підрозділів з питань національно-патріотичного виховання при місцевих державних адміністраціях, органах місцевого самоврядування, постійної роботи при місцевих державних адміністраціях, органах місцевого самоврядування координаційних рад з питань національно-патріотичного виховання як дорадчих органів із залученням до складу таких рад фахівців з питань освіти, молодіжної політики, фізичної культури та спорту, культури і мистецтва, запобігання надзвичайним ситуаціям, а також представників організацій громадянського суспільства відповідного спрямування.

7. Підвищення кваліфікації та професійної компетентності фахівців у сфері національно-патріотичного виховання

Важливим кроком реалізації Стратегії є кадрове забезпечення процесу національно-патріотичного виховання. У зв'язку з цим зусилля державних органів і неурядових організацій мають бути зосереджені на організації підготовки фахівців із національно-патріотичного виховання, підвищенні кваліфікації таких фахівців, оволодінні ними відповідними знаннями, уміннями і навичками, розробленні для цього належних освітніх та навчальних програм, що забезпечить ефективне впровадження змісту національно-патріотичного виховання, визначеного Стратегією.

З метою підвищення рівня національно-патріотичного виховання в підготовці фахівців необхідним є активне залучення ветеранів та учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях у реалізації проектів (заходів) з національно-патріотичного виховання, які є носіями духу патріотизму та національної свідомості.

Удосконалення професійної компетентності фахівців із національно-патріотичного виховання має відбуватися за допомогою сучасних інтерактивних форм і методів роботи.

8. Удосконалення нормативно-правової бази з національно-патріотичного виховання

Дальша гармонізація нормативно-правової бази з питань національно-патріотичного виховання відбувається комплексно та у стислий період часу шляхом підготовки нових та внесення змін до чинних нормативно-правових актів щодо:

закріплення в установленому порядку завдань та повноважень центральних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання;

визначення механізму взаємодії органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та організацій громадянського суспільства у сфері національно-патріотичного виховання, ураховуючи процеси децентралізації влади.

9. Реалізація, моніторинг впровадження Стратегії

Реалізація Стратегії забезпечуватиметься спільними зусиллями органів державної влади, органів місцевого самоврядування, закладів освіти і наукових установ, організацій громадянського суспільства, із залученням коштів Державного бюджету України та місцевих бюджетів, а також з інших незаборонених законодавством джерел.

Для здійснення моніторингу реалізації Стратегії залучатимуться в установленому порядку представники органів державної влади, місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, вчені, фахівці.

Оцінка ефективності реалізації Стратегії ґрунтуватиметься на результатах виконання відповідного плану дій та програм.

Індикаторами ефективності національно-патріотичного виховання мають стати, зокрема:

збільшення відвідуваності закладів, що популяризують культурні та національно-мистецькі традиції Українського народу, а також експозицій музеїв, присвячених національно-визвольній боротьбі за незалежність і територіальну цілісність України;

підвищення серед громадян України та представників світового українства рівня знань про видатних особистостей українського державотворення, визначних українських учених, педагогів, спортсменів, військових, підприємців, провідних діячів культури, мистецтв, а також духовних провідників Українського народу;

збільшення передплати та обсягів розповсюдження україномовних (насамперед дитячих і молодіжних) друкованих видань національно-патріотичного спрямування;

збільшення кількості глядачів на переглядах творів кіномистецтва, що розкривають героїчне минуле та сьогодення Українського народу, його боротьбу за незалежність та територіальну цілісність;

розширення сфер застосування української мови;

збільшення частки україномовного інформаційного та культурного продукту;

збільшення кількості громадян, зокрема, дітей і молоді, які пишаються своїм українським походженням, громадянством;

збільшення кількості громадян, які подорожують в інші регіони України;

збільшення кількості і якості культурних продуктів, спрямованих на національно-патріотичне виховання;

збільшення кількості і якості соціальної реклами з питань популяризації національно-патріотичного виховання;

забезпечення проведення конкурсів з визначення проектів національно-патріотичного виховання, розроблених організаціями громадянського суспільства, для реалізації яких надається фінансова підтримка з Державного бюджету України та місцевих бюджетів;

забезпечення збільшення кількості підготовлених фахівців національно-патріотичного виховання та розвитку системи підготовки активістів, волонтерів, що займаються питаннями національно-патріотичного виховання;

збільшення кількості проведених зустрічей дітей і молоді з борцями за незалежність України у XX столітті, ветеранами та учасниками антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях;

збільшення чисельності молоді, готової до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України;

збільшення кількості громадян, зокрема, дітей та молоді, залучених до проектів та заходів з національно-патріотичного виховання місцевого, всеукраїнського та міжнародного рівнів, які відповідають ціннісним орієнтирам та індикаторам ефективності Стратегії;

збільшення кількості заходів із вшанування героїв боротьби Українського народу за незалежність і територіальну цілісність України.

І.РАЙНІН

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Стратегію національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Про створення безпечного освітнього середовища в закладі освіти та попередження і протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.subject
Про створення безпечного освітнього середовища в закладі освіти та попередження і протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про створення безпечного освітнього середовища в закладі освіти та попередження і протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.attachment_link.description
Для звернення громадян ez@mon.gov.ua Довідник контактів (Натисніть ТУТ) Канцелярія.

# data[].attributes.headline
Організації, які займаються проблемами булінгу в Україні 

# data[].attributes.subject
Організації, які займаються проблемами булінгу в Україні 

# data[].attributes.headline
"Запобігання та протидія проявам насильства. Діяльність закладів освіти" НАВЧАЛЬНО-МЕТОДИЧНИЙ ПОСІБНИК

# data[].attributes.subject
"Запобігання та протидія проявам насильства. Діяльність закладів освіти" НАВЧАЛЬНО-МЕТОДИЧНИЙ ПОСІБНИК

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Булінг (цькування) - дії учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному чи сексуальному насильстві. Такі дії вчиняються стосовно дитини чи дитиною стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого може бути заподіяна шкода психічному чи фізичному здоров'ю потерпілого. Булінг може здійснюватись також із застосуванням засобів електронних комунікацій.

ЮНІСЕФ булінг (від анг. to bull - переслідувати) як небажану агресивну поведінку дітей шкільного віку, яка призводить до цькування дитини іншою дитиною чи групою дітей з метою приниження, залякування та демонстрації сили.

З прикладами уроків з протидії булінгу в закладах освіти та відповідним системним підходом можна ознайомитись за посиланням .

СИТУАЦІЯ В УКРАЇНІ

Відповідно до дослідження ЮНІСЕФ:

67% дітей в Україні у віці від 11 до 17 років стикалися з проблемою булінгу;

24% дітей стали жертвами булінгу;

48% дітей нікому не розповідали про випадки булінгу;

44% школярів були спостерігачами булінгу, але ігнорували його, бо їм було страшно за себе;

більшість дітей булять за те, що вони виглядають, говорять, думають не так, як інші діти.

Навчально-методичний посібник "Запобігання та протидія проявам насильства: діяльність закладів освіти".

В Розділі І посібника розміщено навчальну програму "Запобігання та протидія проявам насильства: діяльність закладів освіти" для слухачів очної форми навчання в системі післядипломної педагогічної освіти.

Розділ ІІ містить теоретичний та практичний матеріал для викладання Програми. Даний матеріал структуровано відповідно до тематичних модулей. Особливу увагу приділено визначенню та розмежуванню понять "насильство", "жорстоке поводження", "ґендерно зумовлене насильство", "ґендерна рівність", "дискримінація", "домашнє насильство", "булінг"; формуванню навичок ідентифікації постраждалих від жорстокого поводження, насильства, ґендерно зумовленого насильства, домашнього насильства, булінгу.

Розділ ІІІ містить методичні розробки: "Структуру програми циклу тренінгів для педагогів "Запобігання та протидія проявам насильства: діяльність закладів освіти" та "Тренінг для батьків здобувачів освіти та персоналу закладу освіти "Протидія та реагування на випадки насильства над дітьми".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - протидія булінгу

# data[].attributes.attachment_link.description
Булінг (цькування) - дії учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному чи сексуальному насильстві. Такі дії вчиняються стосовно дитини чи дитиною стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого може бути заподіяна шкода психічному чи фізичному здоров'ю потерпілого. Булінг може здійснюватись також із застосуванням засобів електронних комунікацій. ЮНІСЕФ булінг (від анг.

# data[].attributes.headline
 ЮНІСЕФ                  Булінг та кібербулінг у підлітковому середовищі Статистичні дані щодо булінгу серед підлітків України 

# data[].attributes.subject
 ЮНІСЕФ                  Булінг та кібербулінг у підлітковому середовищі Статистичні дані щодо булінгу серед підлітків України 

# data[].attributes.attachment_link.title
Булінг та кібербулінг у підлітковому середовищі

# data[].attributes.attachment_link.description
Статистичні дані щодо булінгу серед підлітків України

# data[].attributes.headline
Булінг (цькування) учасника освітнього процесу (Стаття 173-4.Кодекс України про адміністративні правопорушення)

# data[].attributes.subject
Булінг (цькування) учасника освітнього процесу (Стаття 173-4.Кодекс України про адміністративні правопорушення)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Кодекс України про адміністративні правопорушення (статті 1 - 212-24)

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти 

# data[].attributes.subject
Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти

# data[].attributes.headline
ДНУ ІМЗО Виховна робота. Схвалені рукописи. 

# data[].attributes.subject
ДНУ ІМЗО Виховна робота. Схвалені рукописи. 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Список рукописів, які схвалені для використання у закладах загальної середньої освіти Науково-методичною комісією з проблем виховання дітей та учнівської молоді Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України:
Протокол від 03 березня 2015 року № 1:
навчально-методичний посібник "Виховні аспекти педагогічної діяльності у сучасній школі" (укладачі: Л. О. Дубровська, В. Л. Дубровський, О. С. Філоненко, В. В. Ковнер; за заг. редакцією Є.І. Коваленко);

науково-методичний посібник "Ключові напрями українського патріотичного виховання дітей та учнівської молоді" (автори: І. Д. Бех, К. І. Чорна);

методичний посібник "Виховання особистості у доброчинній діяльності" (за заг. редакцією Т. Ф. Алєксєєнко);

методичні рекомендації "Доброчинна діяльність школярів" (автори: Т. Ф. Алєксєєнко, А. П. Данілова, Т. Ю. Куниця);

програма освітньої діяльності курсів підвищення фахової кваліфікації практичних психологів і соціальних педагогів з проблеми "Навички кризового консультування та розвиток психосоціальної стійкості до стресу у дітей" (за заг. наук. редакцією В. Г. Панка; укладачі: С. О. Богданов, А. М. Гірник, О. В. Залеська, Н. П. Ломейко, Н. В. Лунченко, О. В. Федорець).
Протокол від 26 травня 2015 року № 2:
методичний посібник "Виховуємо сімейні цінності у вихованців шкіл-інтернатів" (автори: Л. В. Канішевська, С. О. Свириденко, Л. В. Кузьменко, О. Б. Бернацька, Л. Р. Карпушевська, А. І. Грітчина, О. С. Лящук);

навчально-методичний посібник "Комунікативна культура в сучасній педагогічній практиці" (автор: А. В. Аносова);

навчальний посібник "Основи сучасного виховання" (автори: М. В. Гриньова, О. М. Коберник, Л. В. Малаканова Л. В., Г. Ю. Сорокіна).

просвітницька програма "Створи свою історію" (просвітницька робота громадських організацій у пенітенціарній службі України) (автори: Г. І. Гладій, С. Е. Подгурський, С. С. Хакімова);

методичний посібник "Формування навичок здорового способу життя засобами фізкультурно-оздоровчої роботи на прикладі педагогічного досвіду роботи НВК № 24 (на засадах хортингу)" (автори: І. С. Данилюк, Н. І. Скляр; за заг. ред. З. М. Діхтяренко);

відеозапис лекції "Правда про наркотики" за міжнародною програмою "Нарконон" (за заг. ред. М. В. Грибанової);

методичний посібник "Навчіть дитину захищатися" (автори-упорядники: Т. П. Цюман, О. Л. Нагула; за заг. ред. Т. П. Цюман);

методичний посібник "Вибухонебезпечні предмети: види, загрози і заходи безпеки" (укладачі: О. Багрій, О. Баханов);

методичний посібник "Перша долікарська допомога у надзвичайних ситуаціях" (укладачі: Л. Макарова, Д. Логгінов);

настільна просвітницько-профілактична гра для школярів "Дивись під ноги" (автор-розробник: Т. Л. Лях);
Протокол від 13 квітня 2016 року № 1:
методичний посібник для педагогів "Психосоціальна підтримка в кризовій ситуації" (укладачі: С. Богданов, О. Заліська).

посібник "Управління процесом формування ділових якостей старшої школи" (автор: Л. А. Мартинець);
Протокол від 29 червня 2016 року № 2:
навчально-методичний комплект: тренінгова програма для дівчат-підлітків "Вчимося керувати емоціями" та робочий зошит до тренінгової програми "Вчимося керувати емоціями" (автори-упорядники: О. К. Васлоян, В. Л. Москаленко, К. А. Новохатня);

методичні рекомендації до проведення просвітницько-профілактичних занять з учнями 1-11 класів "Школа і поліція" (за заг. ред. Т. Журавель, К. Новохатньої, А. Шмалько).

посібник "Професійне самовизначення старшокласників в умовах освітнього округу" (автори: О. Л. Морін, Л. А. Гуцан, І. І. Ткачук, О. М. Пархоменко, З. В. Охріменко, Л. І. Гриценок; за ред. О. Л. Моріна);

корекційна програма "Діти і війна: навчання технік зцілення" (упорядники: В. Климчук, Н. Москвіна, О. Прянічнікова);

методичний посібник "Психосоціальна підтримка дітей 9-12 років "Знаю. Можу. Роблю" (автори: Ю. А. Луценко, М. І. Семенова);

"Сімейні цінності Василя Сухомлинського: тематичний збірник статей" (укладачі: Л. В. Корецька, В. І. Пріт, С. А. Ємельяненко, Л. П. Царик, Н. К. Наумова);
Протокол від 04 жовтня 2016 року № 3:
навчально-методичний посібник "Будуємо майбутнє разом": програма профілактики конфліктів та правопорушень серед учнівської молоді" (за заг. ред. Т. В. Журавель, М. А. Снітко);

комплект: програма тренінгових занять для підлітків "Вибір до змін" та робочий зошит "Володар думок" (автори-упорядники: Т. В. Журавель, Н. М. Строєва).

навчально-методичний посібник, методичні рекомендації "Особистісно орієнтована методика виховання моральної самосвідомості зростаючої особистості в позакласній діяльності загальноосвітніх навчальних закладів" (автори: К. О. Журба, С. В. Коновець, І. М. Шкільна);

методичні рекомендації "Організація роботи з розв'язання проблеми насильства в школі" (автори: Є. В. Дубровська, О. Д. Соловйова);

посібник "Формування просоціальної поведінки школярів в умовах превентивного виховного середовища" (автори: В. М. Оржеховська, Т. Є. Федорченко);

навчально-методичний посібник "Розбудова миру. Профілактика і вирішення конфлікту з використанням медіації: соціально-педагогічний аспект" (за ред. колегією: К. Б. Левченко, В. Г. Панка, І. М. Трубавіної, Л. Г. Ковальчук, В. Л. Андрєєнкової);
Протокол від 22 грудня 2016 року № 5:
програма виховної роботи з учнями з питань протидії торгівлі людьми "Особиста гідність. Безпека життя. Громадянська позиція" та методичні матеріали до неї для учнів 7-11 класів загальноосвітніх навчальних закладів (за заг. редакцією: І. Д. Звєрєвої, Ж. В. Петрочко);
Протокол від 14 лютого 2017 року № 1: методичний посібник з профілактики сексуального насильства та сексуальної експлуатації дітей "Формування навичок безпечної поведінки дітей" (за заг. редакцією: Т. П. Цюман) Протокол від 12 квітня 2017 року № 2:
"Інформаційно-освітня, протиалкогольна програма "Сімейна розмова". Методичний комплекс" (кер. авт. кол.: В. Г. Панок, авт. кол.: А. М. Вієвський, К. І. Лепеха, Н. В. Лунченко, Ю. А. Луценко, В. Д. Острова, Н. В. Сосновенко).

"навчально-методичний посібник "Соціально-педагогічні основи захисту прав людини, протидії торгівлі людьми та експлуатації дітей" (за заг. редакцією: К. Б. Левченко, Л. Г. Ковальчук).
Протокол від 16 червня 2017 року № 3:
навчально-методичний посібник для тренерів з курсу "Базові навички шкільних офіцерів поліції" (автори: Солопова Л. В., Новохатня К. А., Журавель Т. В., Андреєнкова В. Л., Зень О. О.);

навчально-методичний посібник "Розвиток здоров'язбережувальної компетентності молоді" (автори-упорядники: Яремчук В. А., Лісова (Тимощук) С. Р., Крампота Ф. Ф., Надрхал Й. Й., Кондренко І. Г.).
методичні рекомендації "Небезпечні квести для дітей: профілактика залучення" (за заг. ред.: К. Б. Левченко, Л. Г. Ковальчук);
навчальні програми факультативу "Особиста гідність. Безпека життя. Громадянська позиція" для 7-10 класів загальноосвітніх навчальних закладів (автор-упорядник: Ж. В. Петрочко);
Протокол від 12 жовтня 2017 року № 4:
навчальні програми гуртка "Особиста гідність. Безпека життя. Громадянська позиція" для 7-10 класів загальноосвітніх навчальних закладів (автор-упорядник: Ж. В. Петрочко);

навчально-методичний комплекс "Lions Quest" (Лайонс Квест) "Навички зростання" (для учнів 5 класу) та "Навички для підлітків" (для учнів 6 класу) (громадська організація "Лайонс Клабс Інтернешнл - Україна").
Протокол від 08 лютого 2018 року № 1:
програма виховних занять "Козацько-лицарське виховання учнів початкової школи" (автори: Набитович М. В., Деленко М. А.);
Протокол від 13 червня 2018 року № 2:
методичний посібник "Організація соціально-педагогічної підтримки школярів групи ризику" (автори: Алєксєєнко Т. Ф., Жданович Ю. М., Куниця Т. Ю., Малиношевський Р. В., Сергєєва Н. В.).

навчально-методичний комплекс "Lions Quest" (Лайонс Квест) "Навички для підлітків" (для учнів 7-8 класів) (громадська організація "Лайонс Клабс Інтернешнл - Україна").

методичний посібник "Гуманне та відповідальне ставлення до тварин" (автори-упорядники: Єнжеєвська Л. М., Москалик Е. А., Спектор О. М., Хайленко А. О.);

аудіовізуальний твір національно-патріотичного кінопроекту "Слава Україні! - Героям Слава!" (Союз молодих кінематографістів України "10 Муза");
навчально-методичний комплект "Навчаюсь. Дію. Захищаю" /початкова школа, частина І, 1-2 класи "Пригоди Тарі"/ (автор. колектив: Андросюк В. Є., Андросюк О. Р., Андросюк О. В., Андросюк Л. В., Алмазов О. В., Алчасова І. М., Левінштейн Є. В., Рассоха М. Й., Семякін О. В.). Протокол від 01 серпня 2018 року № 3:
методичний посібник "Кодекс безпечного освітнього середовища" (автори-упорядники: Цюман Т. П., Бойчук Н. І.);
Протокол від 23 жовтня 2018 року № 4:
методичний посібник "Вчимося творити мир" (за заг. ред.: Л. Колос);
навчально-методичний посібник "Створення системи служб порозуміння для впровадження медіації за принципом "рівний-рівному/рівна-рівній" та вирішення конфліктів мирним шляхом в закладах освіти" (автори: Адамчук Л. Л., Андрєєнкова В. Л., Войцях Т. В., Дацко О. В., Калашник О. А., Лунченко Н. В., Левченко К. Б., Матвійчук М. М., Марухіна І. В., Мельничук В. О., Мостовий А. В., Панок В. Г.).
комплекс освітніх програм "Вирішення конфліктів мирним шляхом. Базові навички медіації" (автори: Андрєєнкова В. Л., Левченко К. Б., Матвійчук М. М.).

освітній комплекс "Основи сім'ї" для учнів 10-11 класів (автор: Буковинський А. Й.);

розробка шкільного уроку на тему безпеки підлітків від сексуальних ризиків в мережі Інтернет "Інтимне селфі в Інтернеті - жарт чи небезпечний ризик?" (автор: Дьякова А. Д.).

Програма навчального модуля "Основи сім'ї. 10-11 кл." для підвищення кваліфікації педагогічних працівників (автор: Буковинський А. Й.).

навчально-методичний комплект "Навчаюсь. Дію. Захищаю" /початкова школа, ч. ІІ, 3-4 клас/ (автор. колектив: Андросюк В. Є., Андросюк О. Р., Андросюк О. В., Андросюк Л. В., Алмазов О. В., Ачкасова І. М., Левінштейн Є. В., Рассоха М. Й., Семякін О. В.);

програма "Happy Mind Help" − сервіс для самодопомоги (автор: Тен О. Р.);

методичні рекомендації з використання методики "Самоорганізований освітній простір" (автори: Корецька Л. В., Носач І. В., Пєтушкова Л. А. та інші);

освітній електронний курс "Вирішую конфлікти та будую мир навколо себе" (автори: Андрєєнкова В. Л., Левченко К. Б., Матвійчук М. М.);

навчально-методичний посібник для тренерів з сексуальної просвіти "Повага. Любов. Секс" (автори: Самусь В. В. та ін.).

навчально-методичний посібник "Протидія булінгу в закладі освіти: системний підхід" (автори: Андрєєнкова В. Л., Батіна Я. С., Безвершенко А. Е., Бурдун С. І. та ін.).

методичний посібник "Методика формування у старшокласників готовності до захисту Вітчизни у різних типах закладів освіти" (автори: Остапенко О. І., Зубалій М. Д., Тимчик М. В.; за заг. ред. О. І. Остапенка);

методичний посібник "Методичний інструментарій формування у старшокласників готовності до захисту Вітчизни" (автори: З. М. Діхтяренко, Б. Б. Шаповалов; за заг. ред. Б. Б. Шаповалова);

методичні рекомендації "Форми і методи формування в учнів готовності до захисту Вітчизни" (автори: Зубалій М. Д., Остапенко О. І., Тимчик М. В.; за заг. ред. М. Д. Зубалія);

методичні рекомендації "Життя підлітка як цінність: поради вчителям та батькам" (автори: В. М. Шахрай, Т. Ф. Алєксєєнко, Л. В. Гончар, Л. В. Канішевська, О. В. Роговець; за заг. ред. В. М. Шахрай);

методичний посібник "Технології формування просоціальної поведінки підлітків уразливих категорій у закладах загальної середньої освіти" (автори: Нечерда В. Б., Федорченко Т. Є., Кириченко В. І., Єжова О. О., Хомич О. Л., Гарбузюк І. В., Тарасова Т. В.; за заг. ред. Т. Є. Федорченко);

методичний посібник "Підлітки уразливих категорій: типологія і особливості виховання в умовах закладів загальної середньої освіти" (автори: Нечерда В. Б., Кириченко В. І.; за заг. ред. В. Б. Нечерди);

методичні рекомендації "Зміст, форми і методи формування просоціальної поведінки підлітків уразливих категорій у закладах загальної середньої освіти" (автори: В. І. Кириченко, В. Б. Нечерда, О. О. Єжова, І. В. Гарбузюк; за заг. ред. В. І. Кириченко);

методичні рекомендації "Форми і методи трудового виховання учнів початкових класів" (автори: Гуцан Л. А., Морін О. Л., Охріменко З. В.; за заг. ред. Л. А. Гуцан);

методичний посібник "Виховуємо у праці" (автори: Гуцан Л. А., Морін О. Л., Охріменко З. В.; за заг. ред. Л. А. Гуцан);

методичний посібник "Формування в учнів основної школи національно-культурної ідентичності в контексті сучасних полікультурних впливів" (автори: К. О. Журба, І. Д. Бех, О. М. Докукіна, С. В. Федоренко, І. М. Шкільна; за заг. ред. К. О. Журби);

методичні рекомендації "Національно-культурна ідентичність підлітка: методика виховання" (автори: К. О. Журба, І. Д. Бех, О. М. Докукіна, С. В. Федоренко, І. М. Шкільна; за заг. ред. К. О. Журби);

Програма навчального модулю з громадянської освіти та виховання "Навчаюсь. Дію. Захищаю. Початкова школа" для підвищення кваліфікації педагогічних працівників (автор. колектив: Андросюк В. Є., Андросюк О. Р., Андросюк О. В., Андросюк Л. В., Алмазов О. В., Ачкасова І. М., Левінштейн Є. В., Рассоха М. Й., Семякін О. В.).

Протокол від 12 березня 2020 року № 1:

навчально-методичний комплекс "Lions Quest" (Лайонс Квест) "Навички зростання" (для учнів 1-4 класів) (громадська організація "Лайонс Клабс Інтернешнл - Україна");

навчально-методичний комплекс "Lions Quest" (Лайонс Квест) "Навички для підлітків" (для учнів 9 класу) (громадська організація "Лайонс Клабс Інтернешнл - Україна").

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховна робота. Схвалені рукописи

# data[].attributes.attachment_link.description
Список рукописів, які схвалені для використання у закладах загальної середньої освіти Науково-методичною комісією з проблем виховання дітей та учнівської молоді Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України: Протокол від 03 березня 2015 року № 1: навчально-методичний посібник "Виховні аспекти педагогічної діяльності у сучасній школі" (укладачі: Л. О.