# data[].attributes.body
Les vacunes constitueixen una de les eines més eficaces en matèria de salut pública pel que fa a la prevenció de malalaties

# data[].attributes.body
Edward Jenner (1749-1823) és considerat el pare de les vacunes arran d'una obra que va publicar al juny de 1798.

# data[].attributes.headline
La Llei Orgànica 4/1981, d'1 de juny, d'estats d'alarma, excepció i setge

# data[].attributes.subject
La Llei Orgànica 4/1981, d'1 de juny, d'estats d'alarma, excepció i setge

# data[].attributes.body
Permetria fonamentar l'obligatorietat de les vacunes en determinats casos.

# data[].attributes.headline
La Llei 33/2011, de 4 d'octubre, General de Salut Pública

# data[].attributes.subject
La Llei 33/2011, de 4 d'octubre, General de Salut Pública

# data[].attributes.body
Parteix del principi de voluntarietat en les actuacions referents a la salut.

# data[].attributes.headline
La Llei Orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública

# data[].attributes.subject
La Llei Orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública

# data[].attributes.body
Legitima a les autoritats sanitàries a adoptar determinades mesures quan ho exigeixin raons sanitàres d'urgència o necessitat per a protegir la salut públia.

# data[].attributes.headline
Conclusió pel que fa a la legislació espanyola

# data[].attributes.subject
Conclusió pel que fa a la legislació espanyola

# data[].attributes.body
Legalment es podria imposar la vacunació en cas d'epidèmia

# data[].attributes.body
Els moviments anti vacunació són associacions de persones que s'oposen a la vacunació per diferents motius. Sobre el tema, vegeu: http://scielo.isciii.es/scielo.php?script=sci_arttext&pid=S1988-348X2015000300011

# data[].attributes.body
Al ritme actual, no s'assolirà la "immunitat de ramat" fins d'aquí molts mesos.

# data[].attributes.headline
Tenen lògica els col·lectius prioritzats a efectes de vacunació?

# data[].attributes.subject
Tenen lògica els col·lectius prioritzats a efectes de vacunació?

# data[].attributes.body
Es podria qüestionar si, darrera del personal sanitari, un dels col·lectius prioritaris no haurien de ser les caixeres de supermercat, els policies i en general les persones que realitzen activitats de cara al públic.

# data[].attributes.headline
Està justificat mantenir el sistema de patents?

# data[].attributes.subject
Està justificat mantenir el sistema de patents?

# data[].attributes.headline
Els controls als quals se sotmeten abans que arribin a administrar-se són estrictes i, fins i tot, superiors als de la majoria de medicaments

# data[].attributes.subject
Els controls als quals se sotmeten abans que arribin a administrar-se són estrictes i, fins i tot, superiors als de la majoria de medicaments

# data[].attributes.body
Les vacunes són, segons l’Organització Mundial de la Salut (OMS), probablement el major avanç contra les malalties en la història de la humanitat.

# data[].attributes.body
Qüestionen la efectivitat de les vacunes

# data[].attributes.body
Les vacunes són més perjudicials que beneficioses per a la salut

# data[].attributes.body
Hi ha un interés públic per prevenir mal.lalties i reduir despeses sanitàries

# data[].attributes.body
Hi ha un negoci perque es fan arribar abans als païssos que paguin més per elles

# data[].attributes.body
acostumen a acusar les autoritats sanitàries de falta de transparència amb els components dels fàrmacs i argumenten que darrere de la indústria farmacèutica s’amaga un gran negoci

# data[].attributes.headline
Poden afeblir el sistema immunològic de la persona vacunada

# data[].attributes.subject
Poden afeblir el sistema immunològic de la persona vacunada

# data[].attributes.headline
Les vacunes porten substàncies químiques que poden ser perjudicials

# data[].attributes.subject
Les vacunes porten substàncies químiques que poden ser perjudicials

# data[].attributes.body
La vacuna triple viral, que s’aplica als nens per a combatre la rubèola, el xarampió i les galteres, provoca autisme

# data[].attributes.body
preveu de dues a tres milions de morts a l’any

# data[].attributes.body
El dret a la llibertat de controlar el seu cos i el dels seus fills i filles davant una possible obligatorietat per part de l’Estat

# data[].attributes.body
Hi ha un fort debat sobre l’obligatorietat de la vacunació

# data[].attributes.body
La vacunació a Espanya no és obligatòria, llevat excepcions. Itàlia i França són els dos últims països de la UE on si s’ha fet obligatòria la vacunació infantil. A Grècia, va deixar de ser-ho el 2017

# data[].attributes.headline
És més un moviment polític contra els interessos de les farmacèutiques que no pas una alternativa.

# data[].attributes.subject
És més un moviment polític contra els interessos de les farmacèutiques que no pas una alternativa.

# data[].attributes.headline
Història de les vacunes: recerca i esperança

# data[].attributes.subject
Història de les vacunes: recerca i esperança

# data[].attributes.body
Les estratègies creades per combatre les malalties més agressives es basen en la col·laboració.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'any 1876, a l'Anglaterra rural, el metge Edward Jenner va desenvolupar la primera vacuna. El nom d'aquests fàrmacs, que des d'aleshores han salvat centenars de milions de vides, deriva de la vaca. El motiu és que Jenner va crear aquesta primera vacuna a partir de la infecció de la grangera Sarah Nelmes per vaccí. Gràcies a ella, l'OMS va declarar l'erradicació de la verola humana l'any 1980, deixant-ne enrere els efectes devastadors: a finals del segle XIX, la verola matava el 10 % de la població anglesa i durant el segle XX va causar la mort d'uns 300 milions de persones al món.

Des de llavors, el creixent nombre de vacunes i les estratègies mundials d'immunització sistemàtica han aconseguit posar en escac una desena de malalties i reduir l'impacte de moltes altres. Cada any són milions la vides que se salven, també les de persones que no es poden vacunar, gràcies a la immunització contra malalties infeccioses. Però no només la mortalitat segueix disminuint a tot el món, també ho ha fet la despesa sanitària associada a aquestes malalties.

Amb motiu de la Setmana Mundial de la Immunització, volem donar valor als esforços que duu a terme la comunitat científica per enfortir el nostre sistema immunitari. Conscients de la seva importància, a la Fundació "la Caixa" promovem la recerca clínica, els estudis epidemiològics i les campanyes de vacunació, amb l'objectiu de reforçar els sistemes immunitaris de totes les persones, especialment de poblacions vulnerables. La immunització ens proporciona una solució òptima per als reptes de salut global com el que ara ens enfrontem pel virus SARS-CoV-2.

Fa poc hem impulsat una convocatòria exprés del programa CaixaImpulse per identificar nous enfocaments terapèutics que ens permetin lluitar contra la COVID-19. Però el nostre compromís amb les vacunes va començar molt abans i és molt més ampli. En col·laboració amb centres de recerca i hospitals, i també amb l'administració, hem creat centres dedicats específicament a desenvolupar estratègies per combatre les malalties infeccioses més agressives.

A ISGlobal, a més de dur a terme recerca clínica per al desenvolupament de noves vacunes i fàrmacs que ens permetin immunitzar-nos millor, es dissenyen campanyes internacionals de vacunació. ISGlobal és un dels centres que lidera l'Aliança Empresarial per a la Vacunació Infantil, un programa creat el 2008 per l'organització internacional Gavi i la Fundació "la Caixa", amb l'objectiu de promoure la immunització infantil en països en vies de desenvolupament i que salven milions de vides cada any.

En aquest context, ISGlobal ha participat en el desenvolupament de la primera vacuna contra la malària, la RTS,S, i en els assaigs clínics en algunes zones endèmiques d'aquesta malaltia provocada pel paràsit Plasmodium i transmesa per la picada del mosquit Anopheles, majoritàriament a l'Àfrica. Els col·lectius més afectats són les dones embarassades i els nens petits. "Aquesta vacuna estimula la generació de respostes immunològiques contra una proteïna que s'expressa en les formes del paràsit que són injectades pel mosquit i infecten el fetge. Si s'evita la infecció del fetge, el paràsit ja no arriba a la sang", ens explica l'investigador ICREA Alfred Cortés, d'ISGlobal. "De moment, ha demostrat una eficàcia d'entre el 30 i el 50 %, segons el grup d'edat. Es necessitaran bastants anys per poder avaluar com contribueix a la salut infantil en aquests països. Com que no té una efectivitat propera al 100 %, com moltes altres vacunes, necessitem altres aproximacions per erradicar la malària".

En el cas d' IrsiCaixa, que enguany fa 25 anys, el focus de treball és el virus VIH, causant de la sida. Aquest centre ha tingut un paper fonamental a aconseguir que la malaltia s'hagi convertit en crònica per a tots els pacients que poden rebre tractament antiretroviral, cosa que actualment ja passa en el 50 % dels infectats. El coneixement acumulat ha convertit aquest centre en líder mundial en el desenvolupament d'estratègies d'immunització, no només per combatre malalties infeccioses, sinó també per prevenir i tractar diferents tipus de càncer.

Tant l' ISGlobal com IrsiCaixa estan també liderant assaigs clínics per a teràpies contra la COVID-19. L'esperança de tornar a una vida normal, o almenys a una nova normalitat, i de posar fi a les morts causades per aquesta malaltia segueix creixent, però també les incerteses.

Com indicava Cortés, la dificultat en la recerca sobre vacunes no és només aconseguir la immunització, sinó aconseguir que siguin totalment eficaces. Una altra, fins i tot més determinant, és la limitació dels recursos disponibles. Mentre la cursa per la vacuna per posar fi a l'epidèmia de COVID-19 s'accelera, són molts els que temen no només no aconseguir-ho al 100 %, sinó també quins seran els seus efectes en altres malalties. Els problemes en la distribució de vacunes, pel tancament de fronteres i altres limitacions en el transport, podrien deixar enguany 14 milions d'infants sense immunitzar. A més, queda per veure si els fons de recerca en salut a escala global creixeran, o senzillament es redistribuiran, disminuint per tant els esforços contra altres malalties.

En aquest context, els programes d'ajuts a la recerca de "la Caixa", per exemple, seguiran impulsant la recerca en malalties infeccioses. Perquè la immunització no és només imprescindible en la infància, és un procés important al llarg de tota la vida. Les malalties infeccioses, moltes vegades, són imprevisibles: poden aparèixer en qualsevol moment i en qualsevol lloc, amb diferents graus de virulència. Una de les més letals, la provocada pel virus de l'Ebola, va tenir el seu major brot epidèmic entre els anys 2014 i 2016. Des d'aleshores, la recerca clínica -fonamental per conèixer millor la biologia dels agents patògens i la resposta immunitària que provoquen- segueix molt activa entre les prioritats de recerca en aquest camp. Aquest és el cas del projecte de Carmen Gil, del Centro de Investigaciones Biológicas ( CIB-CSIC), anomenat StopEbola, que desenvolupa fàrmacs antivirals capaços de bloquejar l'entrada del virus a les cèl·lules humanes. Per fer-ho té el suport del programa Recerca en Salut de la Fundació "la Caixa", que a la tardor d'enguany obrirà una nova edició amb una inversió de 15 milions d'euros.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les vacunes, una història de recerca i esperança - Blog CaixaCiència

# data[].attributes.attachment_link.description
L'any 1876, a l'Anglaterra rural, el metge Edward Jenner va desenvolupar la primera vacuna. El nom d'aquests fàrmacs, que des d'aleshores han salvat centenars de milions de vides, deriva de la vaca. El motiu és que Jenner va crear aquesta primera vacuna a partir de la infecció de la grangera Sarah Nelmes per vaccí.

# data[].attributes.body
Aquest estudi del 2012 aporta arguments sobre la idioneitat o no de les vacunes.

# data[].attributes.body
Les emocions i les creences profundament arrelades que subjeuen en l'oposició a la vacunació semblen mantenir-se relativament constants des que Edward Jenner va introduir la vacuna contra la verola per primera vegada, a pesar que les dades sobre la seva seguretat i eficàcia són incontestables.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A principios del siglo XIX comenzaron las campañas de vacunación. Todo gracias a los experimentos de Edward Jenner con la vacuna contra la viruela, originada a partir de las secreciones de las lesiones que producía en las vacas la variante bovina de esta enfermedad.

Las críticas fueron inmediatas. Muchas personas se opusieron a la vacunación porque tenían miedo de sus efectos adversos. Algunas, por motivos religiosos: consideraban que la vacuna era anticristiana porque provenía de un animal. Otras, pensaban que la vacunación obligatoria violaba su libertad personal de libre elección de tratamientos médicos.

Dos siglos después, y tras décadas de esfuerzos, la Organización Mundial de la Salud declaró la viruela en 1980 como oficialmente erradicada. El mundo se había librado de una enfermedad que había matado a millones de personas a lo largo de su historia y dejado a incontables con secuelas.

A pesar del innegable éxito de la vacunación, estos miedos persistieron. A mediados de la década de 1970 estalló una controversia internacional sobre la seguridad de la vacuna contra la difteria, el tétanos y la tos ferina. Todo a raíz de un informe que afirmaba que 36 niños habrían tenido secuelas neurológicas tras su aplicación.

Por ello, la Comisión Conjunta de Vacunación e Inmunización, un comité consultivo de expertos independiente en el Reino Unido, lanzó el Estudio Nacional de Encefalopatía Infantil. Este demostró que el riesgo era prácticamente inexistente. Sin embargo, esta controversia provocó en Reino Unido la disminución de las tasas de vacunación y se produjeron tres grandes epidemias de tos ferina durante ese lapso de tiempo.

En 1988, la 41ª Asamblea Mundial de la Salud, a la que asistieron delegados de 166 Estados Miembros, adoptó una resolución sobre la erradicación mundial de la poliomielitis. Esta marcó la creación de la Iniciativa de Erradicación Mundial de la Poliomielitis. Desde entonces, los casos de esta enfermedad han disminuido en más de un 99 %. En 1988 se calculaba que había 350 000 casos en más de 125 países endémicos, en comparación con los 22 notificados en 2017.

Sin embargo, actualmente la transmisión de la poliomelitis continúa siendo endémica en Afganistán y Pakistán. En estos dos países existen grupos terroristas ligados al integrismo religioso que amenazan y asesinan a los trabajadores de la salud encargados de la vacunación. En los últimos años ha habido más muertes de trabajadores encargados de vacunar a la población que defunciones por la propia enfermedad.

Además, las teorías conspirativas sobre la vacunación y sus efectos adversos están ampliamente extendidas entre la población de estos países. En Pakistán, algunas familias piensan que la vacuna contra la polio es un método secreto de esterilización para frenar el crecimiento de la población musulmana o que la vacuna contiene sustancias derivadas de cerdo.

Miedo en el hemisferio norte

Hoy en día el miedo a la vacunación también afecta a países occidentales. A raíz de un articulo fraudulento que apoyaba la tesis, ya desacreditada, de que podría existir una relación directa entre la administración de la vacuna contra el sarampión, la rubeola y la parotiditis y la aparición del autismo y ciertas enfermedades intestinales, una parte de la población de los países desarrollados desconfía de su aplicación.

En los primeros seis meses de 2018 más de 41.000 personas en la Región Europea de la OMS han contraído sarampión, más del doble que en todo el 2017, de las cuales al menos 37 han muerto. En la Región de las Américas, la primera en el mundo en eliminar el sarampión en el año 2016, tras un esfuerzo de 22 años de vacunación masiva, siguen registrándose brotes.

Parece que, aunque la época ha cambiado, las emociones y las creencias profundamente arraigadas que subyacen en la oposición a la vacunación parecen mantenerse relativamente constantes desde que Edward Jenner introdujo la vacuna contra la viruela por primera vez, a pesar de que los datos acerca de su seguridad y eficacia son incontestables.

# data[].attributes.attachment_link.title
Antivacunas: dos siglos negando la evidencia científica

# data[].attributes.attachment_link.description
A principios del siglo XIX comenzaron las campañas de vacunación. Todo gracias a los experimentos de Edward Jenner con la vacuna contra la viruela, originada a partir de las secreciones de las lesiones que producía en las vacas la variante bovina de esta enfermedad. Las críticas fueron inmediatas.

# data[].attributes.body
La pandèmia de la covid ha accelerat el nou camí de les vacunes amb informació genètica

# data[].attributes.attachment_link.title
La pandèmia impulsa la revolució de les vacunes genètiques

# data[].attributes.attachment_link.description
L'emergència del covid-19 ha permès disposar de recursos per acabar de desenvolupar una tecnologia proposada fa 30 anys

# data[].attributes.headline
Vaccine News Gives Hope for Spring, if Enough People Get the Shots

# data[].attributes.subject
Vaccine News Gives Hope for Spring, if Enough People Get the Shots

# data[].attributes.body
https://www.nytimes.com/2021/02/03/health/covid-vaccines.html?smtyp=cur