# data[].attributes.headline
משוב וציון חלק ב' 

# data[].attributes.subject
משוב וציון חלק ב' 

# data[].attributes.body
תום,

לא התייחסת להערותיי על המעגלים מהחלק הראשון והנושא נותר רחב מידי. השתמשת במס׳ כלי חיפוש ושילבת בין מאמרים אקדמיים לבין חומרים שאינם אקדמיים. שימי לב, תרגום של תקציר אינו מתקבל כהסבר לבחירה. סה״כ עבודה יפה.

ציון: 93

# data[].attributes.headline
מעגל רביעי- מקור מס' 3: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.subject
מעגל רביעי- מקור מס' 3: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.body
בכתבה זו פורסם כי הכנסת הצביעה לבטל את ה"משלוחים החיים" בתוך 3 שנים (2018). בכתבה מתוארת הפעילות התקשורתית שהובילה לכך, מצד העמותות השונות כמו vegan frindly, וכן תחקירים טלוויזיונים ששודרו באמצעי התקשורת השונים. ניתן לראות גם תגובות של חברי כנסת בנושא כולל אשת רה"מ לשעבר. הכתבה נלקחה ממאגר המידע proquest.

# data[].attributes.headline
מעגל ראשון- מקור מס' 4: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.subject
מעגל ראשון- מקור מס' 4: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.body
מאמר זה בוחן את תפקידם של אמצעי התקשורת והסלבריטאים בעליית הצריכה הטבעונית. המאמר מתמקד בעיקרו בתפקידו של מוסד התקשורת כגורם מרכזי בעליית "טרנד" הטבעונות. נלקח ממאגר המידע google scholar.

# data[].attributes.headline
מעגל רביעי- מקור מס' 2: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.subject
מעגל רביעי- מקור מס' 2: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.body
מאמר זה מתמקד בהגנה המשפטית והחקיקתית על זכויות בעלי חיים בישראל. המאמר מתייחס להרצאתו של גארי יורופסקי שעלתה ליוטיוב וגרפה צפיות רבות בקרב ישראלים, ומשם החלה עליית תופעת הטבעונות והמודעות לזכויות בעלי חיים. כמו כן המאמר סוקר גם את המקורות היהודיים בהם יש איסור על צער בעלי חיים. מקור זה נלקח ממאגר המידע google scholar.

# data[].attributes.headline
מעגל רביעי- מקור מס' 1: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.subject
מעגל רביעי- מקור מס' 1: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים. 

# data[].attributes.body
פרק זה מהספר Veg(etari)an Arguments in Culture, History, and Practice בוחן את הרטוריקה בה משתמשים פעילים טבעונים בישראל, את הנורמליזציה של הטבעונות במדינתנו ואת השימוש בטבעונות כמטבע על ידי המערכת הפוליטית. פעילים טבעונים הביאו לשינוי על ידי בניית טיעון סכום אפס המבוסס על מחשבה הומניסטית ורטוריקה  לפיה בעלי חיים לא רק סובלים מהתעללות אלא מסוגלים גם להרגיש. השימוש באידיאוגרפים (למשל, השואה) ותוויות (למשל "תעשיות" מן החי) חיזק את הטענה הזו וטיפח חוסר אמון בתוך המערכת הפוליטית והכלכלית כלפי תעשיית הבשר והחלב. הפתרון הפשוט היה ישיר ומבוסס על פעולה פרטנית: שינוי תזונתי. רטוריקה זו אפשרה לרבים להפריד בין טבעונות לנושאי זכויות מיעוט ואחריות תאגידית, ואפשרה עוד יותר את הנורמליזציה של אורח החיים הטבעוני במדינה. מקור זה נלקח ממאגר המידע google scholar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Because We Care: Veganism and Politics in Israel

# data[].attributes.attachment_link.description
Part of the The Palgrave Macmillan Animal Ethics Series book series (PMAES) This chapter examines the rhetoric used by vegan activists in Israel, the normalization of veganism in the country, and the use of veganism as currency by the political system.

# data[].attributes.headline
מעגל ראשון- מקור מס' 5: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.subject
מעגל ראשון- מקור מס' 5: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.body
ניסוי 1 בדק את ההשפעות של ארגון (מותג מול עמותות) וסוגי מסרים (אגואיסטים מול אלטרואיסטיים) על תגובות הצרכנים לתוכן פרו-טבעוני מבוסס אינסטגרם. ניסוי 2 בחן את ההשפעות של סוג המקור (סלבריטאי מול אנונימי) וערכיות מסרים (חיובי מול שלילי) על תגובות הצרכנים לתוכן פרו-טבעוני מבוסס אינסטגרם. נלקח ממאגר המידע proquest.

# data[].attributes.headline
מעגל שלישי- מקור מס' 3: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.subject
מעגל שלישי- מקור מס' 3: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.body
מאמר מקיף על היותה של ישראל "בירת הטבעונות של העולם". המאמר מציג נתונים סטטיסטיים על היקף התופעה בארץ במגוון תחומים, וכן מבצע השוואה בין ישראל לארה"ב, ובין ישראל למדינות נוספות במזה"ת. המאמר חוקר את הסיבות לעליית הטבעונות דווקא במדינת ישראל. נלקח ממאגר המידע google scholar.

# data[].attributes.headline
מעגל שלישי- מקור מס' 2: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.subject
מעגל שלישי- מקור מס' 2: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.body
מחקר זה שואל כיצד ומדוע טבעונות הופכת לדרך לבניית זהויות של דורות והשקפות עולם תוך התמקדות בטבעונים ישראלים בני דור המילניום. המחקר מקשר בין טבעונות לבניית זהות ישראלית המעבירה את המחויבות מהנושאים הלאומיים לנושאים הגלובליים והפיכת הדור הצעיר לצרכן ביקורתי. אלה מציבים את הטבעונות כאמצעי שבעזרתו בני דור המילניום מפעילים שליטה היכן שהם יכולים. מכאן משתמע סדר גודל תופעת הטבעונות וחשיבותה בעולם, ובפרט בישראל כמקרה בוחן. המאמר נלקח ממאגר המידע google scholar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This study asks how and why veganism becomes a way of constructing generational identities and worldviews. Focusing on Israeli millennial vegans, I argue that veganism enables millennials to constitute a generational mode of thought that differentiates them from preceding generations through three interrelated practices: replacing evidence-based knowledge with other types of information, based on personal experience and consensual agreement among peers; constructing an Israeli identity that shifts commitment from national issues to global ones; and establishing spaces of consumption that operate according to marketing strategies meant to socialize practitioners into becoming critical consumers while participating in a young urban lifestyle. All of these position veganism as a means by which millennials exert control where they can, in an increasingly complex world, while refraining from challenging the political and economic systems.

References

Berger, S . 2018. "Why Israel is the World's Vegan Capital." Forward.com, June 26. https://forward.com/scribe/403637/why-israel-is-the-worlds-vegan-capital/ (accessed 16 June 2019).
Google Scholar

Birenbaum-Carmeli, D. 2009. "The Politics of 'the Natural Family' in Israel." Social Science and Medicine 69: 1018-24.
Google Scholar

Bourdieu, P. 1986. "The Forms of Capital." In Handbook of Theory and Research for the Sociology of Education, edited by Richardson, J. , 241-58. New York: Greenwood Press.
Google Scholar

DaSilva, G., Hecquet, J., King, K. 2019. "Exploring Veganism through Serious Leisure and Liquid Modernity." Annals of Leisure Research. DOI:
Google Scholar

Mannheim, K. 1952. (1927). "The Problem of Generations." In Essays on the Sociology of Knowledge, edited by Mannheim, K. London: RKP.
Google Scholar

Rosi, A., Mena, P., Pellegrini, N., Turroni, S., Neviani, E., Ferrocino, I., Di Cagno, R., et al. 2017. "Environmental Impact of Omnivorous, Ovo-lacto-vegetarian, and Vegan Diet." Scientific Reports 7 (1): 1-9. doi:
Google Scholar

Sinclair, R. 2016. "The Sexual Politics of Meatless Meat." In The Future of Meat without Animals, edited by Donaldson, B., Carter, C. London: Roman and Littlefield International.
Google Scholar

# data[].attributes.attachment_link.title
Generation V: Millennial Vegans in Israel - Liora Gvion, 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
This study asks how and why veganism becomes a way of constructing generational identities and worldviews.

# data[].attributes.headline
מעגל שלישי- מקור מס' 1: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.subject
מעגל שלישי- מקור מס' 1: היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם בהשוואה למדינת ישראל 

# data[].attributes.body
זהו מחקר שנערך בארה"ב בקרב טבעונים ומטרתו לבחון האם טבעונות עונה להגדרה של דת ע"פ החוק הפדרלי בארה"ב. תוצאות הסקר מעידות על עמידתה של הטבעונות בקריטריונים של דת, ואי לכך מוגנת בחסות החוק הפדרלי. המחקר הנ"ל מבסס את היקף תופעת הטבעונות בארה"ב ומקנה לה מעמד משמעותי ותקדימי. המקור נלקח ממאגר המידע JSTOR.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A survey was administered during fall 2013 to 163 self-identified adult ethical vegans and/or ethical vegetarians in the United States to determine whether the respondents+ beliefs meet the definition of religion according to U.S. federal law. The data demonstrate that a majority of the surveyed group possesses beliefs concordant with the definition of "religion" according to federal statutes, federal judicial tests, and regulatory law. Since religion is a protected characteristic in U.S. law, and ethical veganism meets various definitions for religion, then ethical veganism should be recognized as a religion and a protected characteristic under U.S. law.

Journal Information

The Journal of Animal Ethics is devoted to the exploration of progressive thought about animals. It is multidisciplinary in nature and international in scope. It covers theoretical and applied aspects of animal ethics of interest to academics from the humanities and the sciences, as well as professionals working in the field of animal protection.

Publisher Information

Founded in 1918, the University of Illinois Press (www.press.uillinois.edu) ranks as one of the country's larger and most distinguished university presses. The Press publishes more than 120 new books and 30 scholarly journals each year in an array of subjects including American history, labor history, sports history, folklore, food, film, American music, American religion, African American studies, women's studies, and Abraham Lincoln. The Press is a founding member of the Association of American University Presses as well as the History Cooperative, an online collection of more than 20 history journals.

Rights & Usage

This item is part of a JSTOR Collection.
For terms and use, please refer to our Terms and Conditions
Copyright 2015 by the Board of Trustees of the University of Illinois
Request Permissions

# data[].attributes.attachment_link.title
The Religion of Ethical Veganism on JSTOR

# data[].attributes.attachment_link.description
A survey was administered during fall 2013 to 163 self-identified adult ethical vegans and/or ethical vegetarians in the United States to determine whether the respondents+ beliefs meet the definition of religion according to U.S. federal law. The data demonstrate that a majority of the surveyed group possesses beliefs concordant with the definition of "religion" according to federal statutes, federal judicial tests, and regulatory law.

# data[].attributes.headline
מעגל שני- מקור מס' 3: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.subject
מעגל שני- מקור מס' 3: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.body
מתוך הספר Impact of Meat Consumption on Health and Environmental Sustainability. בפרק הנ"ל, הכותב מנתח את המגמות האחרונות של טבעונות בעולם המערבי, תוך התמקדות בהשפעה הסביבתית המהותית של חקלאות בעלי חיים המודגשת על ידי גורמים מכובדים, כולל ארגון המזון והחקלאות של האו"ם ופרסומים נרחבים ע"י הגרדיאן והניו יורק טיימס. המודעות הגוברת להשפעה הסביבתית של מוצרים מן החי ונראות גדולה יותר של טבעונות בתקשורת המיינסטרים סייעו לטבעונות המתגבשת כמענה חשוב למשבר הסביבתי. המקור נלקח ממאגר המידע IGI Global.

# data[].attributes.headline
מעגל שני- מקור מס' 2: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.subject
מעגל שני- מקור מס' 2: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.body
ספר זה נותן הגדרה רחבה לטבעונות. באחד הפרקים הוא בוחן את נקודות המפנה בחייהם של מספר משתתפים, שהובילו אותם לשינויים בגישה, בהשקפות, בהתנהגות, ולבסוף במעבר לאורח חיים טבעוני. המקור נלקח ממנוע החיפוש google scholar.

# data[].attributes.attachment_link.description
This book focuses on the increasingly popular phenomenon of veganism, a way of living that attempts to exclude all animal products on ethical grounds. Using data from biographical interviews with vegans, the author untangles the complex topic of veganism to understand vegan identity from a critical and biographical perspective.

# data[].attributes.headline
מעגל שני- מקור מס' 1: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.subject
מעגל שני- מקור מס' 1: מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, והבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

# data[].attributes.body
מחקר זה מבצע ניתוח איכותי של שני סרטים דוקומנטריים לקידום טבעונות. כל אחד מהסרטים מציג דיוקן אחר של טבעונים ומקדם מניעים ברורים לאימוץ אורח חיים טבעוני. האחד מקדם טבעונות בריאותית המושרשת בוויכוחים מדעיים על היתרונות התזונתיים של טבעונות. השני מקדם טבעונות הוליסטית שבעוד שהיא מקיפה יתרונות בריאותיים אישיים, היא מקדמת גם תמיכה בזכויות בעלי חיים ותודעה סביבתית. המקור נלקח ממנוע החיפוש google scholar.

# data[].attributes.headline
מעגל ראשון- מקור מס' 3: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.subject
מעגל ראשון- מקור מס' 3: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.body
זהו מחקר שנערך במסגרת זמן של שנה, במסגרתו נבחנו הניסיונות של עיתון להשפיע דעת הקהל הפוליטית ולהוביל לשינוי מדיניות. הממצאים מסבירים כי  אמצעי התקשורת אמנם מוגבל ביכולת לשנות את דעת הקהל אך ישנם שינויים תפיסתיים שהוא הצליח לחולל. מאמר זה נלקח ממאגר המידע JSTOR.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This study traces the effects of a purposefully chosen news agenda on the perceived and actual issue opinions of members of the mass public. Using a year-long, quasi-experimental design, we analyzed a newspaper's attempt to move community opinion and bring about policy change. We examined the success of these efforts from the perspective of their intended effects on public opinion and from the perspective of their unintended effects on perceptions of the broader political environment. Overall, our findings suggest that this strategy is extremely limited in its ability to bring about changes in the opinions of individual members of the mass public or even changes in the salience they attach to an issue at a personal level. Nonetheless, we find that this practice may have important effects on citizens' perceptions of the salience the community as a whole attaches to an issue and on their perceptions of the dominant opinion climate within their communities. Although these effects may not be identical to the goals of the news organization, the ability to alter the perceptual environment in which policy changes transpire implies that news organizations may be able to facilitate indirectly the very changes they seek.

Journal Information

Since 1937, The Public Opinion Quarterly has been the leading interdisciplinary journal for practitioners and academicians studying the development and role of communication research, current public opinion, as well as the theories and methods underlying opinion research. Such methods include survey validity, questionnaire construction, interviewing and interviewers, sampling strategy, mode of administration, and analytic approaches. Each issue presents theoretical advances, along with tested applications throughout the social and behavioral sciences.

Publisher Information

Oxford University Press is a department of the University of Oxford. It furthers the University's objective of excellence in research, scholarship, and education by publishing worldwide. OUP is the world's largest university press with the widest global presence. It currently publishes more than 6,000 new publications a year, has offices in around fifty countries, and employs more than 5,500 people worldwide. It has become familiar to millions through a diverse publishing program that includes scholarly works in all academic disciplines, bibles, music, school and college textbooks, business books, dictionaries and reference books, and academic journals.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reading Public Opinion: The Influence of News Coverage on Perceptions of Public Sentiment on JSTOR

# data[].attributes.attachment_link.description
This study traces the effects of a purposefully chosen news agenda on the perceived and actual issue opinions of members of the mass public. Using a year-long, quasi-experimental design, we analyzed a newspaper's attempt to move community opinion and bring about policy change.

# data[].attributes.headline
מעגל ראשון-מקור מס' 2: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.subject
מעגל ראשון-מקור מס' 2: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.body
ספר זה סוקר את ההשפעה של חדשות יומיומיות על עיצוב דעות, רגשות והתנהגויות אצל הציבור שצורך אותן. הספר ממחיש במדויק כיצד דעת הקהל מושפעת מהמידע שמועבר לה מאמצעי התקשורת המעבירים חדשות. מקור זה נלקח מ google scholar.

# data[].attributes.attachment_link.description
The daily news plays a major role in the continuously changing mix of thoughts, feelings and behavior that defines public opinion.

# data[].attributes.headline
מעגל ראשון-מקור מס' 1: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.subject
מעגל ראשון-מקור מס' 1: השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות

# data[].attributes.body
מהדורה שביעית לספר על תיאוריית תקשורת ההמונים שבה נוסף פרק המתמקד בהשפעות המדיה. (Canon of Media Effects) מקוויל הוא חוקר תקשורת ידוע וספר זה מהווה בסיס לידע בתחום. המקור נלקח ממנוע החיפוש google scholar ונמצא גם בספריית בר אילן.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"What a magnificent invitation to the field of media and communication - full of lively debate and relevant examples yet carefully balanced, comprehensive in scope and thoughtfully explained." - Professor Sonia Livingstone, London School of Economics and Political Science

"This informative, important and readable volume should populate the shelves of all those wanting to understand more fully how the media and mass communication operate today." - Professor Barbie Zelizer, Annenberg School for Communication

Now in its seventh edition, this landmark text continues to define the field of media and mass communication theory and research. It is a uniquely comprehensive and balanced guide to the world of pervasive, ubiquitous, mobile, social and always-online media that we live in today.

New to this edition:

Explores mass communication and media theory in an age of big data, algorithmic culture, AI, platform governance, streaming services, and mass self-communication.

Discusses the ethics of media and mass communication in all chapters.

Introduces a diverse and global range of voices, histories and examples from across the field.

Ties theory to the way media industries work and what it′s like to make all kinds of media, including journalism, advertising, film, television, and digital games.

This book is the benchmark for studying media and mass communication in the 21st century.

# data[].attributes.attachment_link.title
McQuail's Media and Mass Communication Theory

# data[].attributes.attachment_link.description
"What a magnificent invitation to the field of media and communication - full of lively debate and relevant examples yet carefully balanced, comprehensive in scope and thoughtfully explained." - Professor Sonia Livingstone, London School of Economics and Political Science "This informative, important and readable volume should populate the shelves of all those wanting to understand more fully how the media and mass communication operate today."

# data[].attributes.body
תום, בחרת נושא מחקר מעניין ורלוונטי, אנו עדים בשנים האחרונות להתחזקות הצגת מגמת הטבעונות בכלי התקשורת והרשתות החברתיות השונות. עבודתך כתובה בצורה רהוטה וניכר כי השקעת מחשבה. הלוח מעוצב בצורה יפה ונעימה לעין. סה״כ עבודה טובה מאוד, שימי לב להערותיי, כל הכבוד!

ציון: 97

# data[].attributes.body
בחרתי בשיטת מחקר כמותית מכיוון שכימות הקשר הסיבתי שבין התקשורת לקידום ועיצוב אורח חיים טבעוני חשוב לאין שעור במחקר זה. המחקר אמנם מתמקד בתחום הטבעונות, אך ניתן להפיק ממנו תובנות עדכניות הנוגעות לעוצמתה של התקשורת בהשפעה על שינויים מהותיים בבחירות שאדם מבצע בחייו. בנושא הטבעונות בפרט, להשפעה זו יש השלכות משמעותיות על החברה מלבד שיפור חייהם של בעלי החיים.

שלב ראשון- איסוף הנתונים: אנסח שאלון עם סולם מדידה רווחי- אינטרוולי שיועבר לקבוצת מדגם של 100 טבעונים בגילאי 18-40. יכללו בו שאלות הנוגעות למספר השנים בהן הם מנהלים אורח חיים טבעוני, היכן נחשפו לתוכן המתייחס לטבעונות (באיזה מדיום), סיבת המעבר לטבעונות, ושאלות נוספות המתמקדות בכלי התקשורת בהן הועברו מסרים עם תוכן טבעוני, לטובת מיפוי עוצמת התופעה והקשר בין שני המשתנים.

שלב שני- עיבודים סטטיסטיים: אפעיל כלים סטטיסטיים בכדי לבחון את השערת המחקר שלי ולנתח את הנתונים, וכן אגזור מסקנות לטובת גיבוש המלצות לגופים העוסקים בקידום זכויות לבעלי חיים (לדוגמא עמותות).

# data[].attributes.body
במחקר זה קיימת הנחת יסוד כי לתקשורת יש השפעה בקנה מידה גדול על קידום אורח חיים טבעוני במדינת ישראל. אני משערת כי ההשפעה מתבצעת באמצעות פרסומות למוצרים טבעוניים, תכניות טלוויזיה, שלטי חוצות, רשתות חברתיות וכיוצא בזאת.

# data[].attributes.body
אבחן את השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב ערכים ועמדות.

אגדיר מהי טבעונות, באילו תחומים היא באה לידי ביטוי, ואעשה הבחנה בין אורח חיים טבעוני ממניעים אידיאולוגיים לעומת בחירה באורח החיים הנ"ל ממניעים בריאותיים.

אבחן את היקף תופעת הטבעונות ברחבי העולם על בסיס מחקרים בהשוואה למדינת ישראל בכדי לאמוד את גודלה בארץ.

אבחן את השפעות אמצעי התקשורת על עיצוב מדיניות בישראל בהיבט צרכני, חקיקתי ומשפטי, בכל הנוגע לזכויות בעלי חיים.

# data[].attributes.body
האם וכיצד משפיעים המדיה השונים בישראל על קידום אורח חיים טבעוני?

# data[].attributes.body
בשנים האחרונות, אנו עדים לעלייה חסרת תקדים במודעות לזכויות בעלי חיים בישראל ובפרט לאורח חיים טבעוני. תופעה זו באה לידי ביטוי במגוון תחומים כגון: היצע נרחב של מוצרים טבעוניים ברשתות השיווק (ואפילו בצה"ל!) , בתי עסק רבים ידידותיים לטבעונים, ואף עיסוק רחב בנושא במסדרונות הכנסת. ידוע לכל שישנה ירידה מגמתית בצריכת מוצרים מהחי בכל העולם, אך מה תפקידה של התקשורת בקידום האג'נדה הזו?

בשנת 2014 הפכתי לטבעונית תוך יממה אחת בלבד, ללא עבר של תזונה צמחונית או הימנעות ממוצרים כאלו ואחרים. השינוי הקיצוני באורח החיים שלי התרחש בעקבות אמירות של מתמודדת בתכנית ריאליטי נצפית, הלא היא טל גלבוע, זוכת העונה השישית של "האח הגדול". גלבוע העלתה את הנושא לשיח הציבורי בבמה הכי רחבה שניתנה אי פעם לאדם אנונימי במדינת ישראל, בתכנית המשודרת בפריים-טיים עם רייטינג גבוה ביותר. לימים גלבוע שימשה כיועצת רה"מ לזכויות בעלי חיים. אם כן, ניתן לומר שלתקשורת יש השפעה בלתי מבוטלת על חייהם של בני אדם, ובעבודה זו אחקור את היקף ההשפעה של המדיה השונים והדרכים שבהן היא משתקפת.