# data[].attributes.headline
1. Predmet proučavanja, podela i značaj geografije

# data[].attributes.subject
1. Predmet proučavanja, podela i značaj geografije

# data[].attributes.body
Poreklo reči geografija vodi od dve grčke reči Gea, što znači Zemlja i grafein, što znači opisivati.
Geografija je nauka koja proučava prirodne i društvene elemente geogra-fske sredine. Geografska sredina je prirodna sredina izmenjena delovanjem čoveka. To je jedinstven kompleks prirodnih i društvenih elemenata koji su povezani i utiču jedni na druge. Stari naziv ove nauke je zemljopis.
Geografija ima karakter prirodne i društvene nauke. Neki od prirodnih elemenata koje proučava geografija su reljef, klima, vode, tlo,  a društveni elementi su stanovništvo, naselja i privreda.

Podela geografije

Osnovna podela geografije je na: fizičku, društvenu i regionalnu.                           Fizička i društvena geografija često se svrstavaju u jednu, opštu geografiju. Opšta geografija proučava sve elemente geoprostora. Fizička geografija proučava prirodne elemente geografske sredine-klimu (klimatologija), reljef (geomorfologija), vode (hidrologija-limnologija), zemljište (pedologija), biljni i životinjski svet (biogeografija). Društvena geografija proučava društvene elemente geografske sredine- stanovništvo, naselja i privredu.
Regionalne geografija proučava geografske regije. Regija  je izdvojen celina koja se  po fizičkim i društvenim osobinama  razlikuje od ostalih prostora.
Fizička geografija se u svojim istraživanjima oslanja i na druge prirodne nauke, kao što su astronomija, geologija, meteorologija, biologija, fizika. Društvena geografija se u svojim istraživanjima oslanja na nauke koje proučavaju čoveka i njegovu delatnost, kao što su ekonomija, demografija, sociologija, arhitektura, istorija i druge.
Iz ovoga vidimo da je geografija veoma značajna jer čini sponu između prirodnih i društvenih nauka.

# data[].attributes.body
Društvena geografija se bavi proučavanjem organizacije i funkcionisanja ljudskog društva u geografskom prostoru. Ljudsko društvo se sastoji iz različitih komponenti: stanovništvo, naselja, privreda, saobraćaj, usluge, koje su međuso- bno povezane i čine društveno-geografski sistem. Zadatak društvene geografije
je da utvrdi elemente tog sistema, njihov razmeštaj u prostoru, njihove razmere, veze i zakone.

Podela duštvene geografije složena, najjednostavnije  definicija je da ona objedinjuje sve one geografske discipline koje ne spadaju u fizičku(prirodnu) geografiju.
Demografija je ključna nauka u istraživanju društva. Naziv je dobila od dve reči demos - narod i grafein - opisivanje. Predmet proučavanja demografije su tendencije i zakonitosti prirodne reprodukcije stanovništva.
Srodne nauke su:
1. Etnografija
2. Antropologija
3. Sociologija

# data[].attributes.headline
3.Izvori podataka o demografskim pojavama

# data[].attributes.subject
3.Izvori podataka o demografskim pojavama

# data[].attributes.body
Osnovni izvori podataka u demografiji su sledeći:

1. popisi stanovništva
2. tekuća statistička evidencija demografskih događaja
3.tekući registri
4. izabrana i specijalna istraživanja

Proučavanje stanovništva ima dve osnovne faze: prikupljanje podataka i obrada podataka.

Glavni izvori statističkih podataka o broju stanovnika i sastavu stanovništva koji živi na nekoj teritoriji su popisi stanovništva i evidencije administrativnih službi.

Kratka definicija popisa stanovništva glasi: popis stanovništva je naučno organizovana akcija prikupljanja podataka o broju i sastavu stanovnika. Obavljaju se svake prve godine u deceniji. Poslednji popis je obavljen 2011.

Prvi zvanični popis je obavljen u SAD-u 1789. Godine, a Kneževina Srbija svoje stanovništvo popisuje 1834.

Danas postoji više istorijskih izvora iz koji možemo crpeti podatke,  a samo neki od njih su defteri i hrisovulje. Hrisovulje su manastirske povelje u kojima se navodi imovina tadašnjih ljudi. Važni su i turski popisi poreskih obveznika takozvani defteri, koji se čuvaju u arhivama u Istambulu.

NAUČNE STUDIJE su ostavile dragocene podatke i dokumentaciju. One se čuvaju u bibliotekama i fakultetskim bibliotekama kao i u raznim institutima. Stalno izlaze nove naučne studije i naučni časopisi, koji se bave pojedinim problemima stanovništva.

# data[].attributes.headline
4. Ekumena i anekumena; Gustina naseljenosti

# data[].attributes.subject
4. Ekumena i anekumena; Gustina naseljenosti

# data[].attributes.body
Aktuelni razmeštaj čoveka na Zemlji rezulatat je njegove adaptivne evolucije i delatnosti u konkretnim uslovima geografske sredine.Ekumena obuhvata stalno naseljeni deo kopna, koji uključuje sve naseljene, osvojene ili na drugi način uključene teritorije u život, proizvodnju ili druge delatnosti ljudi.

Anekumena obuhvata prostore koji još uvek nisu naseljeni. To su pre svega, ledene pustinje, Antarktik,  Grenland, daleki američki sever i bezvodne pustinje pre svega velika bezvodna dijagonala koja se pruža od zapadne saharee do pustinje Gobi i pojas tropskih i suptropskih pustinja Stenovitih planina, Anda, Namibije i Australije.
Teritorije anekumene i subekumene ne samo da su skoro nenaseljene, nego predstavljaju i teško savladive barijere za kretanje ljudi između susednih delova ekumene. Tu spadaju takođe i visoki planinski masivi, mkoje karakterišu veliki nagibi reljefa, opadanje temperature i atmosferskog pritiska sa visinom, zbog čega su gornji visinski pojasevi nepovoljni za čoveka. Konačno, anekumenu i barijeru za ljudska kretanja predstavljaju zone gustih ekvatorjalnih šuma, pre svega amazonska Selva, zatim močvare. Svetsko more zahvata 362 mil. km² (70,8%) i u celini je anekumena, tj. nenaseljeni prostor.
Gustina naseljenosti pokazuje koncentraciju stanovništva, rasprostranjenost stanovništva i stepen iskorišćenja prostora.

Opšta/prosečna gustina naseljenosti pokazuje koliko stanovnika živi na 1km² neke teritorije

Posebna gustina naseljenosti pokazuje koliko stanovnika živi u nekoj određenoj teritoriji, npr gradskom naselju, poljoprivrednom području isl.

Lekcija u udžbeniku je od 24-25 i od 31-32   strane.

Obavezno pogledati prezentaciju.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Successfully reported this slideshow.

Published on

Broj stanovnika i gustina naseljenosti

1. 1. Број становника и густина насељености

2. 2. Екумена је насељени део Земље. Пријатна клима, плодно земљиште, у близини река или мора...

3. 3. Анекумена је ненасељени део Земље. Поларни региони, пустиње, високо планински предели...

4. 4. Становништво * Скуп људи који живе на одређеној територији. * Попис становништва је организовано прикупљање података о становништву. * Демографи се баве проучавањем становника.

5. 5. Број становника у свету (у милијардама) 7,4

6. 6. Број становника (у милионима) и прогнозе за будућност Африка Америка Азија Европа Аустралија и Океанија СВЕТ

7. 7. Земља Број становника Кина 1.327.000.000 Индија 1.311.000.000 САД 321.000.000 Индонезија 257.000.000 Бразил 207.000.000 Пакистан 188.000.000 Нигерија 182.000.000 Бангладеш 160.000.000 Русија 143.000.000 Мексико 127.000.000 Најмногољудније државе света

8. 8. Демографска експлозија * Демографска експлозија је нагло повећање броја становника у свету. * Карактеристично је за другу половину 20. века.

9. 9. Густина насељености * Број становника по једном квадратном километру. Израчунава се дељењем броја становника са површином те територије.

10. 10. Ако је број становника 9 000 000 А површина те те земље 450 000 км² Колика је густина насељености? 20 становника/км²

11. 11. Густина насељености у свету

12. 12. 1.9 3 3.1 3.2 3.5 3.6 0 1 2 3 4 Монголија Намибија Аустралија Исланд Суринам Либија ст/км2 Најређе насељене државе света

13. 13. Најгушће насељене државе света 19.010 8.005 1.818 1.326 1.237 1.212 0 5 10 15 20 Монако Сингапур Ватикан Малта Бангладеш Малдиви ст/км2 ст/км2

14. 14. РАСПОРЕД СТАНОВНИШТВА НА ЗЕМЉИ 86 % становништва

15. 15. Да поновимо * Шта је становништво? * Ко се бави проучавањем становништва? * Помоћу чега утврђујемо тачан број становника? * Зашто је неравномерно насељена Земља? * Шта је густина насељености? * Шта је демографска експлозија?

16. 16. Шта је екумена? Шта је анекумена? Холандија има 16. 925 000 становника. Површина Холандије је 41.543 км². Израчунај густину насељености?

17. 17. Које области на Земљи имају велику густину насељености? Зашто? Које области на Земљи имају малу густину насељености? Зашто?

# data[].attributes.attachment_link.description
Successfully reported this slideshow. Published on Broj stanovnika i gustina naseljenosti 1. Број становника и густина насељености 2. Екумена је насељени део Земље. Пријатна клима, плодно земљиште, у близини река или мора... 3. Анекумена је ненасељени део Земље. Поларни региони, пустиње, високо планински предели... 4. Становништво * Скуп људи који живе на одређеној територији.

# data[].attributes.body
1. Demografija - Demografija je nauka o stanovništvu. Demografija istražuje i proučava zakonitosti i pravilnosti u okviru prirodnog i  mehaničkog kretanja i strukture stanovništva.

2. Prirodno kretanje stanovništva - Prirodno kretanje stanovništva podrazumeva prirodne procese kao što su rađanje i umiranje.

3. Natalitet - Natalitet predstavlja broj rođenih na određenoj teritoriji u određenom vremenskom intervalu.

4. Mortalitet - Mortalitet predstavlja broj umrlih na određenoj teritoriji u određenom vremenskom intervalu.

5. Prirodni priraštaj - Prirodni priraštaj je razlika između nataliteta i mortaliteta.

6. Fertilitet - Plodnost, rađanje

7. Projekcija stanovništva -  Predviđanja demografske budućnosti na osnovu različitih statističkih pokazatelja.

8. “BELA KUGA” -„Bela kuga“ NIJE BOLEST. To je promena u prirodnom kretanju stanovništva, gde se natalitet konstantno snižava .

9. Populacija - Stanovništvo

10. Depopulacija - Depopulacija je proces smanjivanja broja stanovnika.

11. Demografska eksplozija - Nagli porast broja stanovnika.

12. Reprodukcija -  Reprodukcija predstavlja obnavljanje stanovništva.

13. Starosna piramida - Grafički prikaz starosne i polne strukture stanovništva

14. Struktura stanovništva - Pod strukturom stanovništva podrazumevamo podelu stanovništva po određenim karakteristikame: polu, starosti, rasi, veri, obrazovanju…

15. Tranzicija - Prelaz, prolaz

16. Populaciona politika - Populaciona politika podrazumeva mere koje država preduzima u nameri da reguliša visinu nataliteta i mortaliteta.

17. Mehaničko kretanje stanovništva - Migracije

18. Emigrant - Iseljenik

19. Imigrant - Useljenik

20. “ODLIV MOZGOVA” - Iseljavanje visoko obrazovanog stanovništva

21. Tendencija- Težnja, teženje (u određenom pracu, sa izvesnim ciljem); sklonost; smer; stremljenje; namera, cilj…Težnja ka nečemu naziva se tendencija.

# data[].attributes.headline
5. Prirodno kretanje stanovništva i populaciona politika

# data[].attributes.subject
5. Prirodno kretanje stanovništva i populaciona politika

# data[].attributes.body
Broj stanovnika na Zemlji neprestano raste. Početkom nove ere smatra se da je u svetu živelo gotovo 200 miliona ljudi. U prvoj polovini 19. veka na svetu je bila 1 milijarda ljudi. Sredinom 20. veka ovaj broj povećao se na 2.5 milijarde, da bi 1999. stanovništvo sveta dostiglo 6 milijardi ljudi. Svakog dana ima 250.000 ljudi više u svetu, a to čini 90 miliona godišnje. Broj stanovnika najsporije raste u Evropi, a najbrže u Africi i Latinskoj Americi. Azija i Afrika su od 1970. godine do 2000. godine udvostručili broj stanovnika.
Prirodno kretanje se ogleda kroz stalne promene nataliteta, mortaliteta i prirodnog priraštaja. Natalitet zavisi od starosne strukture stanovništva, od demografske politike, religioznih tradicija, društvenog položaja žena, stambenih prilika, životnog standarda. Mortalitet se može usporiti putem sistema zdravstevene i socijalne zašite, unapređenja životnog standarda. Zemlje koje imaju određenih problema u demografskom razvitku su prinuđene da preduzimaju mere koje utiču na demografski razvitak. Te mere nazivaju se DEMOGRAFSKA POLITIKA.
Visina nataliteta i mortaliteta zavisi od  strukture stanovništva i populacione (demografske  politike) politike, društvenog položaja žena...
Lekcija se nalazi na 39.i 40. strani.
Domaći: 1. Pogledajte predavanje (čas na rts Planeti) koji sam postavila u Učionicu . Pronađite i nacrtajte u svesku grafički prikaz država sa najnižom stopom nataliteta i najvišim stopom mortaliteta.
Samo za učenike I 2 u Tehničkoj školi.
2. Kao domaći zadatak U UČIONICI napišite
Objasnite kako visina nataliteta i mortaliteta zavise od obrazovanja (obrazovne strukture) stanovništva.
Uputstva:
1. Rad mora biti autorski ( ne kopiraj tuđe rečenice, to je KRAĐA)
2. Ne koristi tebi nepoznate reči. Ukoliko ih koristiš, dodaj njihovo značenje na kraju rada.

# data[].attributes.body
Kultura je naučeno ljudsko ponašanje. Za razliku od biološkog i rasnog nasleđa, koje se prenosi genetski, kulturno nasleđe se prenosi na nove generacije učenjem, pri čemu glavnu ulogu ima jezik, pismo, religija i drugi simboli. Prema tome, kultura se stiče posle rođenja, UČENJEM.
Religija znači veru i prihvatanje određenih pravila i verovanje u određenog Boga.
Najraširenije religije na svetu su: HRIŠĆANSTVO, ISLAM I BUDIZAM.
HRIŠĆANSTVO je najraširenija religija. Nastalo je pre 2 hiljade godina u Palestini. Širenje vere započeo je Isus Hristos. Sveta knjiga je Biblija, koja se deli na Stari i Novi zavet. Hrišćani se pridržavaju deset Božijih zapovesti. Hrišćanstvo se deli na tri osnovne grane: PRAVOSLAVLJE, KATOLICIZAM, PROTESTANTIZAM.
Domaći: Prepisati o pravoslavnoj crkvi  iz udžbenika, isključivo iz udžbenika.

# data[].attributes.body
Privreda je osnovna društvena delatnost koja podrazumeva proizvodnju i raspodelu materijalnih dobara i obavljanje usluga u cilju podmirivanja ljudskih potreba. Deli se na četiri sektora: primarni, sekundarni, tercijarni i kvartarni.
Privredni razvoj treba da se zasniva na  racionalnom korišćenju prirodnih i društvenih potencijala. Prirodni faktori razvoja privrede su raspoloživa prirodna bogatstva (zemljište, šume, rude, energetski izvori i dr.). U društvene faktore privrednog razvoja spadaju ekonomsko-politički faktori (intervencije države u cilju unapređenja privrede), naučno-tehnološki faktori (primena savremenih naučno-tehnoloških dostignuća u privredi) i ljudski potencijal (obrazovna i kvalifikaciona struktura). Radna snaga je nekada predstavljala najveće bogatstvo, a danas se Srbija suočava sa depopulacijom, starenjem stanovništva i emigracijama koje negativno utiču na razvoj privrede.
Домаћи: Прецртати у свеску.

# data[].attributes.body
Država ili zemlja predstavlja političko-teritorijalni siastem.
Osnovni elementi države su:
1. teritorija ( kopnena površina  sa pripadajućim delom podzemlja i vazdušnog prostora, kao i odgovarajućim pojasom mora)
2. stanovništvo (svi ljudi nastanjeni na teritoriji države) i
3. vlast
a) zakonodavna (skupština),
b) izvršna ( vlada, predsednik ili monarh) i
c) sudska
Prema obliku vladavine, države se dele na republike i monarhije. U republici vlada predsednik, a u monarhiji monarh (kralj, car, sultan, knez...).
Po državnom uređenju države  se dele na : unitarne  i federativne. Unitarnu državu čini jedna, jedinstvena (centralizovana) država. Federaciju čini više država, manje ili više samostanih.
Politiki poredak predstavlja odnos između naroda i nosioca vlasti ( demokratija, autokratija). U demokratiji stanovništvo "vlada", tako što bira vlas na izborima. U autokratiiji vlada jedan čovek.
Domaći: Prepiši materijal u svesku, precrtaj šemu  klasifikacije država (dokument ispod ).