# data[].attributes.headline
Модель методичної системи навчання наведена на рисунку в прикріпленому файлі

# data[].attributes.subject
Модель методичної системи навчання наведена на рисунку в прикріпленому файлі

# data[].attributes.headline
Для предмету інформатики характерна нестабільність, швидкі зміни в змісті навчання, бурхливий розвиток засобів інформатизації, що впливають на цілі, зміст, методи, засоби навчання. Методична система, як модель навчання, повинна передбачати розвиток практики навчання, включати компоненти, які передбачають розвиток їхнього змісту, які допускають перебудову їх структурних зв'язків.

# data[].attributes.subject
Для предмету інформатики характерна нестабільність, швидкі зміни в змісті навчання, бурхливий розвиток засобів інформатизації, що впливають на цілі, зміст, методи, засоби навчання. Методична система, як модель навчання, повинна передбачати розвиток практики навчання, включати компоненти, які передбачають розвиток їхнього змісту, які допускають перебудову їх структурних зв'язків.

# data[].attributes.body
Особливості курсу інформатики виділяють його із інших шкільних предметів та відображається на формуванні та розвитку методичної системи його навчання:
динамічність змісту курсу шкільної інформатики;
відсутність загальноприйнятого серед вчителів розуміння інформатики як науки і як навчальною предмета;
неоднозначність розуміння цілей навчання;
розмаїття орієнтацій в діючих програмах, підручниках;
тенденція до інтеграції шкільної освіти;
тенденція до зниження віку навчання інформатики, різна початкова підготовка з предмету та ін..

# data[].attributes.body
1.  Windows Server

# data[].attributes.headline
Ознайомтеся із склад

# data[].attributes.body
Ознайомтеся із складовими змішаного навчання!

# data[].attributes.headline
Не обов’язково створювати нові ресурси. Можна скористатися наявними, адаптувавши їх. Попри те, що для домашнього опрацювання зазвичай пропонується відеоконтент, можна застосувати традиційні матеріали для опрацювання так, щоб їх можна було використати при «Перевернутому навчанні».

# data[].attributes.subject
Не обов’язково створювати нові ресурси. Можна скористатися наявними, адаптувавши їх. Попри те, що для домашнього опрацювання зазвичай пропонується відеоконтент, можна застосувати традиційні матеріали для опрацювання так, щоб їх можна було використати при «Перевернутому навчанні».

# data[].attributes.body
-Classroom
-Google Meet
- Майстер - Тест
- TestPad
-Zoom
-Moodle і т.д.

# data[].attributes.headline
При викладанні інформатики гейміфікація отримує технологічну основу – комп’ютери, які є засобами навчання і невід’ємною частиною викладання предмету. Інші шкільні предмети такої переваги не мають. Тому учитель інформатики має можливість ширшого застосування елементів гри у процесі навчання. Особливо корисним процес гейміфікації є при вивченні алгоритмів та програмування, де учитель може використати переваги ігрових навчальних он-лайн платформ (див. вище).Гейміфікація в процесі викладання інформатики відіграє і стимулюючу роль – необхідно поєднати природній потяг дітей до ігор з необхідністю вивчення навчального матеріалу. Одним із засобів гейміфікації може стати організація конкурсів-змагань з груповими видами роботи з спільними мережевими документами. Результати роботи різних груп учнів можуть порівнюватися між собою, вносячи елементи гри у навчальний процес.

# data[].attributes.subject
При викладанні інформатики гейміфікація отримує технологічну основу – комп’ютери, які є засобами навчання і невід’ємною частиною викладання предмету. Інші шкільні предмети такої переваги не мають. Тому учитель інформатики має можливість ширшого застосування елементів гри у процесі навчання. Особливо корисним процес гейміфікації є при вивченні алгоритмів та програмування, де учитель може використати переваги ігрових навчальних он-лайн платформ (див. вище).Гейміфікація в процесі викладання інформатики відіграє і стимулюючу роль – необхідно поєднати природній потяг дітей до ігор з необхідністю вивчення навчального матеріалу. Одним із засобів гейміфікації може стати організація конкурсів-змагань з груповими видами роботи з спільними мережевими документами. Результати роботи різних груп учнів можуть порівнюватися між собою, вносячи елементи гри у навчальний процес.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сучасний стан суспільного розвитку, динамічні зміни в усіх сферах людської діяльності зумовлюють зростаючу потребу суспільства у формуванні творчої особистості з високим рівнем інтелектуального розвитку, креативних можливостей, здатної до створення та засвоєння інновацій у будь-якій галузі. Вирішення цього важливого завдання покладено насамперед на систему освіти, що потребує принципово нових підходів до навчання, виховання та підготовки до самостійного життя підростаючого покоління, постійного оновлення форм та методів навчання з метою більш ефективного впливу їх на розвиток творчої особистості учня.

Саме тому, одним із важливих чинників реформування освіти є її інформатизація. Побудова ефективних систем інформатизації освіти з урахуванням світового досвіду, особливостей і реалій стану вітчизняної освіти - одна із актуальних і важливих наукових і практичних проблем.

Враховуючи потребу в підготовці учнів до життя та діяльності в умовах комп'ютеризації виробничих й управлінських процесів, школа має забезпечити їх комп'ютерну та інформаційну готовність, вміння застосовувати комп'ютерні та мультимедійні засоби для вирішення практичних й виробничих завдань.

У зв'язку з недостатньою розробленістю проблеми застосування засобів ІКТ на уроках технологій в старшій школі нами було обрано тему дослідження: "Застосування засобів інформаційно-комунікаційних технологій на уроках технології в старшій школі".

Мета дослідження: визначити, теоретично обґрунтувати й експериментально перевірити шляхи використання інформаційно-комунікаційних технологій на уроках технології в старшій школі.

. Результати магістерського дослідження обговорювалися на засіданнях методичного семінару та кафедри інноваційних та інформаційних технологій в освіті; на науково-практичних конференціях: VIII Міжнародна науково-практична конференція " Апробація результатів магістерської роботи Сучасні інформаційні технології та інноваційні методики навчання у підготовці фахівців: методологія, теорія, досвід, проблеми" (травень 2008., м. Вінниця), X Міжнародна науково-практична конференція " Сучасні інформаційні технології та інноваційні методики навчання у підготовці фахівців: методологія, теорія, досвід, проблеми" (17-19 травня 2010, м. Вінниця), Науково-практична конференція " Засоби і технології сучасного навчального середовища" (20-21 травня 2011, м. Кіровоград); під час звітних науково-практичних конференцій Інституту математики, фізики та технологічної освіти Вінницького державного педагогічного університету (2009 р., 2010 р., 2011 р.); під час науково-практичної конференції Інституту магістратури, аспірантури та докторантури Вінницького державного педагогічного університету (3-5 квітня 2012 р.).Основні положення магістерської роботи відображенні в публікаціях: "Використання інформаційно-комунікаційних технологій на уроках технології в старшій школі"; "Розвиток креативних здібностей учнів сзш на уроках технологій з використанням інформаційних технологій"; "Розвиток креативних здібностей майбутніх вчителів трудового навчання у процесі формування графічних знань та вмінь".
Аналіз психолого-педагогічної літератури з проблеми застосування інформаційно-комунікаційних технологій з метою формування знань і вмінь учнів СЗШ
Проблемам інформатизації процесу професійної підготовки фахівця присвячено дослідження В.Ю. Бикова, Б.С. Гершунського, Р.С. Гуревича, А.Л. Денисової, М.І. Жалдака, М.Ю. Кадемії, І.М. Козловської, Л.Л. Коношевського, Е.І. Кузнєцова, В.М. Мадзігона, В.М. Монахова, В.Г. Розумовського, С.О. Сисоєвої, Г.В. Терещука, О.В. Шестопалюка та ін. Методичні основи підготовки фахівців у системі неперервної освіти в умовах сучасного інформаційного суспільства розроблялися Н.В. Апатовою, Я.А. Ваграменком, В.І. Клочком, Л.Л. Коношевським, В.І. Сумським, Н.Т. Тверезовською та ін. Питання використання засобів ІКТ у процесі професійної підготовки знайшли своє відображення в працях В.К. Бєлошапки, Е.П. Бєлікова, С.О. Бешенкова, В.О. Виноградова, Ю.О. Жука, В.М. Касаткіна, Г. Кедровича, О.М. Коберника, Г.О. Козлакової, В.С. Ледньова, І.О. Петрицина, І.В. Роберт, В.К. Сидоренка та ін.

Практично всі дослідники приходять до єдиного висновку про високу ефективність використання ІКТ у навчальному процесі.

Одним з перших філософських досліджень, присвячених інформатизації процесу навчання, є дослідження Т.П. Вороніної [17, ст. 22]. Науковець помітила, що ІКТ упроваджуються в процес навчання без "відповідних теоретичних розробок", "часто без необхідного педагогічного осмислення і творчої підтримки" [17, с. 17].

Б. Беренфельд [75] виділяє п'ять функціональних можливостей використання телекомунікацій в освіті:

1. Теледоступ. Доступ до баз даних, різних електронних бібліотек і довідників.

2. Електронні публікації.

3. Телеприсутність.

4. Теленаставник, віртуальний учитель.

5. Телеспівробітництво, робота над проектами.

Є кілька моделей і теорій використання ІКТ в освіті: теорія автономії і незалежності навчання; теорія індустріалізації; теорія взаємодії й комунікації.

Інформаційна технологія - загальний термін, який використовують для посилань на всі технології, пов'язані зі створенням, обробкою, збереженням, використанням, пересиланням і керуванням інформацією [2, с. 267].

Інформаційні технології в освіті - це освітні технології з використанням комп'ютерів. За визначенням А.В. Смірнова "... інформаційна технологія - технологія обробки, передавання, розповсюдження і представлення інформації за допомогою електронно-обчислювальних машин, створення обчислювальних і програмних засобів" [69, с. 59].

Нині в літературі часто зустрічається термін . Із усіх понять, що розглядаються, це поняття є найбільш широким і загальним. Коротко розглянемо історію його становлення. З цією метою проаналізуємо поняття "інформаційна технологія" і "технологія навчання". Спочатку в літературі з'явився термін "інформаційна технологія навчання" "технологія " [17]. Його поява була пов'язана з широким застосуванням у процесі навчання різноманітних технічних засобів. Їх упровадження у навчальний процес

Нині в психолого-педагогічній літературі набув широкого застосування термін "інформаційна технологія " [2; 8]. Поява цього терміну пов'язана з широким упровадженням у виробництво, науку, освіту та інші галузі діяльності людини комп'ютерів - універсального засобу збирання, зберігання, оброблення і представлення інформації.

Одна з найбільших проблем, якою опікуються науковців, котрі працюють у галузі ІКТ, - визначення місця інформаційних технологій в навчальному процесі. Термін "інформаційні технології" розуміється широко й не однозначно, зводиться частіше до опису засобів навчання, доступних для використання у навчальному процесі: баз даних, знань, електронних таблиць, інформаційних мереж. Найбільш широке означення цього терміну дав B.C. Пономаренко: "інформаційні технології - засоби опрацювання інформації й організаційно-управлінські концепції її формування і споживання, а також сукупність усіх видів інформаційної техніки; єдність процедур щодо збирання, накопичення, зберігання, обробки та передачі даних із застосуванням обраного комплексу технічних засобів" [25, ст.67].

Нові апаратні і програмні засоби, швидке удосконалення можливостей комп'ютера, переосмислення його ролі в навчальному процесі (від об'єкта вивчення до засобу навчання, виховання і розвитку учнів) призвели до витіснення терміну "комп'ютерні технології" терміном "інформаційні технології". Однак, у середовищі науковців, які опікуються проблемами інформатизації освіти, ще й досі немає єдності у визначенні поняття "інформаційні технології". Так І.І. Мархель пропонує під "інформаційними технологіями навчання" розуміти "комплекс уніфікованих методологічних, психолого-педагогічних і організаційних засобів, призначених для інтенсифікації самостійної пізнавальної діяльності (учіння), навчання або керування учінням, а також для ігрового людино-машинного розв'язання навчальних і практичних завдань" [68, с. 87].

"Інформаційні й комунікаційні технології", "Інформаційно-комунікаційні технології" - термін, який широко використовують у Європі замість або як розширення терміна "інформаційні технології" [2, с. 257].

І.В. Роберт і П.І. Самойленко [58, ст. 33], зазначають, що ІКТ можна застосовувати як: засоби навчання; засоби, що вдосконалюють процес викладання; інструмент пізнання навколишньої дійсності і самопізнання; засобів розвитку особистості того, кого навчають; об'єкт вивчення в межах засвоєння курсу інформатики; інформаційно-методичне забезпечення й управління навчально-виховним процесом; засобів комунікації; засоби автоматизації процесу обробки результатів експерименту і управління; засіб автоматизації процесів контролю і коригування результатів навчальної діяльності, тестування і психодіагностики; засоби організації інтелектуального дозвілля.
Під ІКТ ми будемо розуміти мережеві технології, що використовують локальні мережі і глобальну мережу INTERNET у синхронному і асинхронному режимах часу для різноманітних освітніх цілей.
Однією з головних переваг комп'ютерних мереж, - наголошують Р.С. Гуревич, М.Ю. Кадемія [21, с. 43-44], - є використання сучасних засобів обчислювальної техніки - універсального інструменту обробки різноманітної інформації. Особливо цінним з точки зору навчання є те, що робота в комп'ютерній мережі практично неможлива без інтенсивного використання чисельних прикладних програм (текстових і графічних редакторів, електронних таблиць, баз даних), що, безумовно, буде стимулювати їхнє глибоке вивчення.

Поява комп'ютерних телекомунікацій в закладі освіти передбачає:

У результаті студенти та учні, які працюють у такому середовищі, одержують потужну методичну підтримку. Вони набувають необхідних знань, умінь і навичок (ЗУН) у процесі використання обчислювальної техніки для розв'язання цілком конкретних завдань (набір та редагування текстів, створення графічних зображень, робота з таблицями тощо). Опановуючи роботу з новими програмними продуктами, студенти та учні розвивають навички самоосвіти. Вони вчаться співробітничати зі своїми колегами, краще розуміють проблеми, що виникають у процесі колективної праці, можуть пояснити своїм товаришам суть і будову достатньо складних процесів і систем.

Застосування інформаційних технологій в освіті вносить у розвиток людини різні зміни, які відносяться як до пізнавальних, так і до емоційно-мотиваційних процесів, вони впливають на характер людини, під час цього відзначається підсилення пізнавальної мотивації учнів у процесі роботи з комп'ютером [66]. Використання засобів ІКТ у навчанні сприяє збільшенню частки самостійної навчальної діяльності й активізації учня " формуванню особистості того, кого навчають, через розвиток його здатності до освіти, самонавчання, самовиховання, самоактуалізації, самореалізації" [50, с. 154]. В психолого-педагогічних дослідженнях наголошується, що ІКТ впливають на формування теоретичного, творчого і модульно-рефлексивного мислення тих, хто навчається, що комп'ютерна візуалізація навчальної інформації робить істотний вплив на формування уявлень, які займають центральне місце в образному мисленні, а образність подання тих або інших явищ і процесів у пам'яті студента (учня) збагачує сприйняття навчального матеріалу , сприяє його науковому розумінню.

Одним із напрямів застосування ІКТ в освіті є дистанційне навчання. Поняття дистанційне навчання (DistanceEducation) запозичене з англійської мови і практики освіти Канади і США й означає навчання на відстані, коли викладач (учитель) і студенти (учні) розділені просторово.

Використання ІКТ в освіті, дидактичні функції комп'ютерних телекомунікацій розглянуті в [55, ст. 87-91]. Використання телекомунікацій розглядається з точки зору проектної діяльності (метод проектів), заснованої на пошукових, дослідницьких методах, що дозволяє організовувати різного роду спільні дослідницькі роботи учнів, учителів, студентів, викладачів, науковців із різних навчальних закладів.

У той же час дослідники відзначають, що ніякі ІКТ і дистанційне навчання не зможуть дати емоційних контактів, позитивних або негативних, як найважливіших чинників людської поведінки, використання засобів телекомунікаційних технологій, не "... надає кожному студенту (учню) персонального педагога, роль якого виконує комп'ютер" [50, с. 71].

Комп'ютеру неможна передавати всі функції навчального процесу , особливо такі, як цілеспрямування, формування мотивації, світогляду і цінностей стосунків. Малопридатні комп'ютери для того, щоб прийняти на себе виховні функції. У вихованні необхідне живе людське спілкування, безпосереднє обговорення проблем. Комп'ютерні конференції можуть зняти просторові і часові обмеження в процесі функціонування інформації, проте не можуть замінити реальних конференцій, дискусій, симпозіумів [36, с. 143].

Таким чином, питанню застосування ІКТ у навчально-виховній діяльності СЗШ приділялась і приділяється значна увага в дослідженнях провідних українських і зарубіжних науковців.

або Фронтальна, загальнокласна, навчальна діяльність полягає у виконанні всіма учнями класу під безпосереднім керівництвом учителя спільного завдання. При цьому вчитель організовує клас на роботу в єдиному темпі, прагне більш-менш рівномірно впливати на всіх учнів. Варіантами фронтальної роботи можуть бути проблемна бесіда, лекція, демонстрація кінофільму, екскурсія тощо [19, ст. 215] .

Індивідуальна навчальна діяльність це самостійне виконання школярем навчальних завдань, їй не властива пряма взаємодія учнів між собою, а контакти з учителем обмежені й короткочасні. За індивідуальної форми організації роботи кожний учень отримує завдання і опрацьовує його самостійно, незалежно від інших (розв'язує задачу, виконує вправу, контрольну роботу, проводить дослід, пише твір, диктант тощо) [19, ст. 216].

Цінність діяльності малих груп полягає також у тому, що розвивається і вдосконалюється мовлення школярів. Традиційно на уроках домінує монолог учителя. Може промайнути ціла навчальна чверть, а учень жодного разу не відповість усно, не доповнить відповідь однокласника. Групова ж діяльність створює умови для засвоєння матеріалу в процесі активного спілкування учнів.

Найбільші можливості відкриваються перед груповою навчальною діяльністю на етапах закріплення, поглиблення і систематизації знань. Вона дозволяє учням за короткий час актуалізувати теоретичний матеріал, оперативно здійснювати перевірку його засвоєння кожним членом групи. Така перевірка одночасно є засобом систематизації знань, а також формування адекватної самооцінки результатів навчання.

М.А. Данилов і Б.П. Єсипов запропонували класифікацію методів за дидактичною метою [19, ст. 148]. На їхню думку, якщо методи навчання є способами організації навчальної діяльності учнів, то їх можна поділити на такі групи:

Метод ілюстрацій полягає в демонстрації ілюстративних посібників: плакатів, таблиць, картин, карт, малюнків на дошці тощо.

Метод демонстрацій полягає в демонстрації приладів, дослідів, технічних пристроїв, кінофільмів, діафільмів тощо.

Особливого значення набуває персональний комп'ютер. Комп'ютери надають можливість моделювати певні процеси і ситуації, вибирати з низки можливих рішень оптимальні за певними критеріями та ін.

Так, наприклад, нами розроблено електронний навчально-методичний комплекс (ЕНМК) "Технологія матчворк" (рис.1.1). Даний комплекс містить наочність, необхідний методичний та дидактичний матеріал. Даний комплекс дозволить учням користуватися навчальний матеріалом у вільний час, а також використовувати його матеріали з метою створення власних робіт.

Так, наприклад, у розділі "Фотоматеріали" наведено декілька прикладів робіт, які можуть розроблятися учнями. В розділі Відеоматеріали відеоролик послідовності виготовлення складової виробу матчворк - кубика.

Рис.1.1. Вигляд головного вікна ЕНМК "Технологія матчворк"

Різновидом дослідних лабораторних робіт можуть бути тривалі спостереження учнів за окремими явищами (ростом рослин і розвитком тварин, погодою, вітром, хмарністю), вивчення фольклору свого краю та ін. У будь-якому випадку вчитель складає інструкцію, а учні записують результати роботи у вигляді звітів, графіків, схем, таблиць. Лабораторна робота може бути частиною уроку, займати урок і більше.

Проаналізована класифікація методів навчання за джерелам знань має деякі недоліки, насамперед не відображає характеру пізнавальної діяльності учнів у навчанні. Однак саме ця класифікація користується найбільшою популярністю серед учителів і методистів.
Класифікація методів навчання за характером пізнавальної діяльності учнів
Відповідно до характеру пізнавальної діяльності учнів у процесі засвоєння різних компонентів змісту освіти виділяють п'ять методів навчання:

Коротко охарактеризуємо їх.

Репродуктивнийметод. Пояснювально-ілюстративний метод, за допомогою якого учні засвоюють знання, не забезпечує формування у них досвіду практичної діяльності (навичок і умінь). З цією метою застосовується репродуктивний метод: учитель за допомогою завдань організовує відтворення учнями продемонстрованих їм способів діяльності. Він формує завдання, виконуючи які, учні розв'язують подібні задачі, складають плани, працюють за інструкцією на верстаті, повторюють хімічний чи фізичний дослід тощо [63, с. 76].

Пояснювально-ілюстративний і репродуктивний методи забезпечують формування знань, навичок і умінь, але не гарантують розвитку творчих здібностей учнів. Це досягається проблемними методами, першим з яких є проблемний виклад навчального матеріалу.

Отже, своєрідність цього методу полягає в тому, що учні не лише сприймають, осмислюють і запам'ятовують готові наукові висновки, але й стежать за логікою доказів, за рухом думки вчителя, контролюють правдоподібність запропонованих ним гіпотез, переконливість доказів. У них виникають сумніви, запитання, що стосуються логіки і переконливості як доведення, так і самого розв'язання сформульованої вчителем проблеми.

Безпосередній результат проблемного викладу - засвоєння учнями способу і логіки розв'язання певної проблеми або певного типу проблем, але ще без уміння застосовувати їх самостійно. Тому для проблемного викладу вчитель може відбирати проблеми більш складні, ніж ті, що доступні для самостійного розв'язання учнями.

Сутність частково-пошукового методу полягає в тому, що вчитель планує етапи пошуку, розподіляє проблемне завдання на підпроблеми, які розв'язують учні. Вчитель ставить проблемне завдання, виділяє проміжні етапи його розв'язання, спрямовує пошук учнів. Учні сприймають завдання, осмислюють його умову, розв'язують проміжні часткові завдання, застосовуючи наявні знання, здійснюють самоконтроль, мотивують свої дії. Однак при цьому вони не планують етапи дослідження. Це робить учитель.

Важливо, на наш погляд, домагатися самостійності учнів під час виконання дослідницьких завдань. Яка ж у цьому роль учителя? Насамперед, вона полягає у визначенні таких завдань, які забезпечили б творче застосування учнями засвоєних знань (ідей, понять, методів пізнання) у процесі розв'язання основних, доступних їм проблем, а також у здійсненні загального контролю за перебігом роботи учнів, її спрямуванні у випадку відхилення від правильного шляху, перевірці результатів діяльності й організації їх обговорення.

Застосування будь-якого із перерахованих методів у діяльності учнів із метою розвитку творчих здібностей на уроках технології залежить від матеріально-технічної бази, тобто наявності демонстраційних стендів, технічних засобів навчання, різноманітних наочних посібників, установок, діючих моделей, технологічного устаткування, тощо.

Отже, важливу роль у формуванні знань і вмінь учнів відіграють засоби навчання.

- допоміжні матеріально-технічні засоби з їх специфічними дидактичними функціями. Виходячи з даного терміну, можна сказати, що Засоби навчання технічні засоби навчання - це обладнання й апаратура, що застосовуються в навчальному процесі з метою підвищення його ефективності [16].

Засоби навчання розрізняють: за особливостями використовуваного матеріалу (словесний, образотворчий, конкретні мовні одиниці та схематичний показ); за видом сприйняття (зорові, слухові, наочно-слухові, аудіо, візуальні та аудіовізуальні); за способом передачі матеріалу (за допомогою технічної апаратури чи без неї - традиційним способом; у статиці чи динаміці; готові таблиці та матеріали для їх складання; картини, моделі, кінокадри, плівки); за організаційними формами роботи з ними (фронтальна - на основі демонстраційних засобів та індивідуальна - на основі розданого учням образотворчого матеріалу).

Для підготовки і проведення уроку з технології з використанням технічних засобів навчання необхідно: детально проаналізувати зміст і мету уроку, зміст і логіку навчального матеріалу; визначити обсяг та особливості знань, які повинні засвоїти учні (уявлення, факти, закони, гіпотези), необхідність демонстрування предмета, явища або їх зображення; відібрати і проаналізувати аудіовізуальні та інші дидактичні засоби, визначити їх відповідність змісту і меті уроку, можливе дидактичне призначення; з'ясувати, на якому попередньому пізнавальному досвіді відбуватиметься вивчення кожного питання теми; визначити методи і прийоми для активної пізнавальної діяльності учнів, досягнення ними міцного засвоєння знань, умінь і навичок. Загалом практикують такі поєднання аудіовізуальних засобів: статичні екранні і звукові посібники, динамічні і статичні екранні, динамічні екранні і звукові, динамічні і статичні, екранні, звукові [19, ст. 168].

Ефективному використанню засобів навчання, на нашу думку, сприяє кабінетна система навчання, яка передбачає проведення занять у спеціально обладнаних навчальних кабінетах.

Нове покоління комп'ютерів, застосування оптоволоконного зв'язку обумовили появу та розвиток електронних систем навчання: бази даних, бази знань (мультимедіа, гіпермедіа, інтермедіа та мережевих технологій).

За допомогою мультимедіа-технологій створюються електронні книги, енциклопедії - навчальній засоби, озвучені й анімовані сторінки яких відображаються на екрані дисплея; комп'ютерні дидактичні та розвиваючі ігри, які сприяють розширенню кругозору учнів, стимулюють пізнавальний інтерес, формують необхідні уміння та навички.

Доступ до мереж телекомунікацій підвищує інформаційну озброєність учителів, дає змогу спілкуватися зі своїми колегами, здійснювати спільну навчальну, методичну та наукову роботу. Телекомунікаційний доступ до баз даних здійснюється через всесвітню мережу Інтернет.

Упровадження комп'ютерів як важливого засобу навчання пов'язане з багатьма проблемами - матеріальними і психологічними, змінює мислення дитини, особливості її спілкування з учителем. Існують й універсальні проблеми, пов'язані зі створенням програм навчання на комп'ютері, визначенням меж між комп'ютером-іграшкою та комп'ютером-інструментом пізнання. Окрема проблема - готовність учителів до роботи за таких умов.

Виокремимо основні види комп'ютерних навчальних програм [16]:

У додатку А нами наведено конспект уроку технології із застосуванням мультимедійних засобів навчання.

Таким чином, застосування сучасних методів і засобів на уроках технології підвищує рівень мотивації учнів до навчання, стимулює їх до самостійної дослідницької та проектної діяльності, сприяє творчому розвитку їх особистості.

Аналіз психолого-педагогічних і методичних досліджень показав різноманітне тлумачення дослідницької діяльності:

В педагогічній літературі дослідницька діяльність учнів іноді називається науково-дослідницькою(О.І. Анісімова,Г.І. Артемчук,В.М. Гнєдашев,В.В. Голобородько, Л.С. Левченко, В.В. Маскін, В.І. оманчиков, В.М. Сіденко,Г.С. Цехмістрова,Л.С. Шевченко), навчально-дослідницькою (А.Ю. Карлащук,С.М. Коршунов,І.А. Кравцова, Н.Г. Недодатко,І.В. Усачова)або експериментально-дослідницькою (В.І. Смагін).

Навчально-дослідницька діяльність учнів є різновидом навчальної діяльності з одного боку та складовою частиною дослідницької діяльності з іншого [35, c. 200]. Тому доцільно розглянути особливості кожної з цих діяльностей.

Особливо це підкреслює О.М. Новіков: "Дослідницька діяльність спрямована на освоєння інших видів людської діяльності, практичної,пізнавальної, ціннісно-орієнтовної, ...Тільки людина діяльна,людина уміла є в повному значенні людиною.Тому вміння,що визначаються як здатність виконувати ту або іншу діяльністьє вищою, кінцевою метою дослідницької діяльності" [48, с. 16]. "Дослідницька діяльність завжди інноваційна", - зазначає він,"постійно. Навіть у таких видах творчої діяльності,як діяльність вченого,діяльність художника або артиста.Діяльність же учня постійно спрямована на освоєння нового для нього досвіду.Парадоксальність дослідницької діяльності полягає в тому,що,хоча вона постійно інноваційна,але мета її найчастіше задається ззовні - навчальним планом, програмою, учителем і т.д.".

Однією з функцій дослідницької діяльності є утворення і теоретична систематизація об'єктивних знань про дійсність, яка оточує людину.Визначальною ознакою дослідницької діяльності є наявність таких елементів,як практична методика досліджень,власний науковий матеріал,аналіз власних даних і висновки щодо проблеми, яка досліджується [6, с. 145]. При цьому у процесі дослідження найбільш важливим є не склад джерел,що використовуються,а підхід до вивчення проблеми. У навчальній діяльності, на відміну від діяльності дослідницької, людина починає не з розгляду чуттєво-конкретного різноманіття дійсності,а із уже виділеної іншими дослідниками, загальної внутрішньої основи цього різноманіття. Навчальна діяльність школярів будується у відповідності зі способом подання теоретичних знань,зі способом переходу від абстрактного до конкретного.Мислення учнів у процесі навчальної діяльності має щось загальне з мисленням учених, що викладають результати своїх досліджень за допомогою змістовних абстракцій, узагальнень і теоретичних понять, які функціонують у процесі переходу від абстрактного до конкретного [1, с. 4].

Навчально-дослідницька діяльність це - діяльність учнів,що організовується педагогом з використанням переважно дидактичних засобів опосередкованого й перспективного управління,спрямована на пошук пояснення й доведення закономірних зв'язків і відношень експериментально спостережуваних або теоретично аналізованих фактів,явищ,процесів,у якій домінує самостійне застосування прийомів наукових методів пізнання й у результаті якої учні активно оволодівають знаннями,розвивають свої дослідницькі вміння й здібності [1, с. 117].

При цьому метою навчально-дослідницької діяльності є пошук пояснення й обґрунтування певних фактів,явищ,закономірних зв'язків і відношень, пошук нового способу або засобу діяльності,а результатом - суб'єктивне відкриття.

Однак,в усіх випадках дослідницька діяльність учнів має базуватися на використанні сукупності нормативних (апробованих науковим співтовариством) засобів, до яких, зокрема, належать:

Дослідницькітехнологія - сукупність дослідницьких процедур у певній галузі виробництва, науки, науковий опис засобів виробництва,пізнання [31, c. 32].

Дослідження - процес вироблення нових знань, один із видів пізнавальної діяльності. Характеризується об'єктивністю, доказовістю, точністю, відтворюваністю. Має два рівні - емпіричний і теоретичний.

застосування дослідницькоїтехнології в трудовому навчанні - набуття учнями досвіду дослідницької роботи в пізнавальній діяльності, об'єднання розвитку їх інтелектуальних здібностей, дослідницьких умінь і творчого потенціалу й на цій основі формуванням активної, компетентної, творчої особистості [11, с. 42]

Більшість предметів шкільного курсу спираються на знання, здобуті у процесі дослідження у тій чи іншій науковій галузі. Наука продовжує розвиватися на основі нових досліджень, учасниками яких за умов відповідної підготовки можуть стати і сьогоднішні школярі [20, c. 110].

Елементарну дослідницьку підготовку учнів покликана здійснювати школа, тому що саме в період учнівства набуття людиною знань і пізнавальних умінь, у тому числі і дослідницьких, відбувається систематизовано, у тісній єдності та гармонії з розвитком творчих здібностей, на основі інтенсивного формування психологічних функцій особистості. Розвиток дослідницького, творчого потенціалу учнів необхідно передбачити в самій моделі освіти. [18, c. 71].

Учителю слід орієнтуватися на розвиток дослідницької мотивації учнів, визначити зміст і рівень сформованості дослідницьких умінь і навичок учнів. Йому необхідно врахувати паралельність (відповідно до змісту навчальних предметів) і послідовність (відповідно до періоду навчання і характеру засвоєння навчальної програми) формування дослідницьких орієнтирів, умінь і навичок. Важливим є визначення ролі і значення дослідницької діяльності учнів у вивчені конкретного навчального предмету відповідно до галузі наукових знань.

Дослідницька діяльність учнів часто реалізується у вигляді розробки проекту.З'ясуємо сутьметоду проектів.Слово "проект " у перекладі з латинської мови означає "кинутийвперед - план, задумтощо".Всі звикли до того, що проектування пов'язувалося переважно з інженерною діяльністю у різних галузях: машинобудування, приладобудування, архітектури і вважалось підготовчим етапом виробничої діяльності. Тобто, одна організація (відповідні спеціалісти) проектували, а інші спеціалісти виготовляли машини, будували будинки тощо. Але останнім часом уявлення про суть проектування, про сферу його застосування суттєво змінилися. Зараз проектування розглядається як особливий вид діяльності, що відрізняєтьсявіднаукової та виробничої діяльності, а сфера його застосування охоплює і систему освіти [67].

Особливе місце займає метод проектів під час вивчення трудового навчання (технології).

Одним із важливих моментів у проектній діяльності є вибір (формулювання) теми проектної діяльності. Темипроекту повинні бути цікавими для учня,мають відкривати можливості для самостійного висування і реалізації нових ідей, розвивати знання та вміння, які вже учень має,відповідати можливостям і нахилам учнів, враховувати рівень матеріально-технічної бази школи, безпеку праці, час, який необхідний для виконання задуманого проекту, забезпечувати створення корисної і красивої речі. Тобто одержаний результат має мати практичне застосування.

Самостійно(під контролем і з допомогою вчителя) учні будуть працювати тільки тоді, коли це їм буде цікаво, тобто основним критерієм є - інтереси учнів [32]. Але крім цього, важливо:

О.М. Коберник, С.М. Ящук та інші викладачі Уманського державного педагогічного університету імені П.Тичини пропонують проектну діяльність здійснювати у чотири етапи, а саме: організаційно-підготовчий, конструкторський, технологічний, заключний [65].

Для виконання творчого проекту складається портфоліо (проектна папка), що представляє собоюокрему папку, яка містить усю необхідну інформацію для виконання проекту
План роботи з виконання проектної діяльності може бути таким:
О.М. Коберник виділяє такі переваги використання методу проектів на уроках трудового навчання [61, ст. 139]:

формування навичок планувати і працювати за планом;

розвиток творчості і самостійності;

встановлення тісного зв'язку із реальним життям;

У результаті проектної діяльності більш повно забезпечуютьсясучасні вимоги до розвитку особистості, враховуються їх індивідуальні інтереси і здібності, виконуються і засвоюються учнями не тільки конкретні трудові дії, але в системі вирішуються різноманітні конструкторсько-технологічні і технічні задачі [65].

Метод проектів не потребує додаткового обладнання, не вимагає перебудови існуючого, крім того, як кажуть самі вчителі, розпочинати впровадження цієї методики можна за практично "нульової" матеріально-технічної бази шкільних навчальних майстерень (головне - визначитись з темами проектів).

Проаналізувавши психолого-педагогічну літературу з проблеми застосування ІКТ на уроках технології в старших класах, ми намагалися виокремили найбільш продуктивні шляхи поєднання традиційних форм та інноваційних технологій навчання, тому що практично всі дослідники приходять до єдиного висновку про високу ефективність використання ІКТ в навчальному процесі.

Комп'ютеру належить чільне місце серед сучасних інформаційних засобів навчання. Перелік професій, пов'язаних із використанням комп'ютерів, дедалі ширшає. Тому вміти працювати з ними повинен кожний, і школа не може стояти осторонь цієї справи.

Враховуючи потребу в підготовці учнів до життя та діяльності в умовах комп'ютеризації виробничих і управлінських процесів, школа має забезпечити їх комп'ютерну готовність, тобто не лише ознайомити з основними сферами застосування комп'ютерів, їх роллю в розвитку суспільства, знанням будови, принципу їх роботи, з поняттям про алгоритми і алгоритмічну мову, уміння будувати алгоритми для вирішення завдань, а й навчити користуватися комп'ютерними редакторами для розв'язання практичних завдань.

Зазначимо, що доступ до Інтернету для вчителя сприяє підвищенню рівня його підготовки й рівню проведення занять. За цих умов інтерес більшості учнів до комп'ютера й Інтернету підвищує мотивацію навчання.

Так, наприклад, під час вивчення теми "Технологічна послідовність виготовлення виробу", ми пропонуємо використовувати такі Інтернет-джерела: http://domspichki.ru/ , http://podelkiizspichek.narod.ru/ у яких наведено корисну інформації щодо побудови елементарної складової виробів кубика.

Ще одним із напрямків Internet-технологій є ЕНМК.

Як відомо, призначення ЕНМК полягає в тому, щоб повністю забезпечити навчальний процес з певної дисципліни. ЕНМК складається з двох частин:

1) матеріали з планування вивчення дисципліни;

2) матеріали з організації і проведення навчального процесу.

ЕНМК включає такі компоненти [47, ст. 45]:

Склад ЕНМК може варіюватися - це залежить від конкретної дисципліни, профілю та ін. ЕНМК зазвичай включають мультимедійні курси, кожний з яких становить комплекс пов'язаних структурованих дидактичних одиниць, які представлені в цифровій формі, котрий містить всі компоненти начального процесу.

Зазначимо деякі недоліки ЕНМК:

Рис.2.1. Головне вікно ЕНМК "Технологія матчворк"

Використання даного ЕНМК вчителем технології забезпечує низку можливостей:

Мультимедійні програмні засоби дозволяють учителю поєднувати текстову, графічну, анімаційну, відео- і звукову інформацію. Одночасне використання кількох каналів сприйняття навчальної інформації дозволяє підвищити рівень засвоєння навчального матеріалу. Мультимедійні програмні засоби використовуються дляімітації складнихреальних процесів, ситуацій, візуалізації абстрактної інформації за рахунок динамічного представлення процесів, демонструються фрагменти передач, фільмів, віртуальних екскурсій тощо. Використовуються готові мультимедійні засоби, а також створються власні додатки до уроків трудового навчання. Так під час вивчення теми "Технологічна послідовність виготовлення виробу"ми використовуємо відеоурок "Послідовність складання елементарної складової виробів".

Водночас, термін "мультимедіа" часто використовують для позначення носіїв інформації, які дозволяють зберігати значні об'єми даних і забезпечують достатньо швидкий доступ до них, наприклад CD - Compact Disk, DVD - Digital VersatilbelVideo Disk. Іншими словами, під терміном "мультимедіа" можна розуміти й мультимедійну програму-оболонку, й продукт, який створено на основі мультимедійної технології, й комп'ютерне забезпечення. Разом з тим, мультимедіа - це окремий вид комп'ютерної технології, який об'єднує в собі традиційну статичну візуальну інформацію (текст, графіку), так і динамічну - мовлення, музика, відеофрагменти, анімація [32, ст. 12].

Враховуючи роль мультимедіа у навчанні, вважаємо за необхідне виокремити такі його основні види (рис. 2.2): апаратні й програмні засоби.

Так, серед апаратних засобів розрізняють основні й спеціальні. До основних засобів мультимедіа відносимо: комп'ютер, мультимедіа-монітор, маніпулятори (миша, клавіатура, трекбол, графічний планшет, світлове перо, тачпад, сенсорний екран, pointing stick, ігрові маніпулятори - джойстик, геймпад). Зокрема, останнім часом особливої уваги заслуговує використання в практиці навчання графічних планшетів (дигитайзерів) - пристроїв для введення графічних зображень безпосередньо до комп'ютеру за допомогою плоского ручного планшету й спеціального пера.

До спеціальних засобів відносяться приводи CD-ROM, TV-тюнери, графічні акселератори, звукові плати, акустичні системи.

Програмні засоби мультимедіа включають в себе мультимедійні додатки й засоби створення мультимедійних додатків. Так, до мультимедійних додатків навчального призначення можна віднести: мультимедіа-презентацію; слайд-шоу; електронний звіт; мультимедіа-доповідь; електронний журнал; віртуальний тур; мультимедіа-видання; flash-, shockwave-ігри (навчальні ігри, розміщені, як в Інтернеті (on-line), так і на різних носіях (off-line); мультимедіа-тренажери; навчальні мультимедіа-системи; лінгвістичні мультимедіа-системи; мультимедійні Internet-ресурси.

Рис.2.2. Види мультимедіа

Так проявляється один із найважливіших критеріїв електронної навчальної програми: інтерактивність, що й повинно якісно відрізняти її від книжки. Водночас, як переконує досвід, найбільший ефект досягається тоді, коли комп'ютерний курс підтримується відповідним підручником.

На наш погляд, за належного програмного й технічного забезпечення використання мультимедійних програм на уроках технології приведе до поліпшення знань учнів, розширить їх світогляд, надасть можливість спостерігати явища та процеси, які на звичайному уроці продемонструвати неможливо. Можна використовувати довідники, енциклопедії, навчальні, демонстраційні програми тощо.

На сучасному етапі комп'ютеризації дидактичні можливості використання обчислювальної техніки пов'язують із підвищенням інтенсифікації процесу навчання, але для цього потрібно мати навчальні програми, які б відповідали відповідним вимогам. Одним із ефективних засобів використання комп'ютера в навчанні є застосування його можливостей під час керування навчальним процесом. Він може забезпечити індивідуальне навчання, самостійну роботу, допомогти учневі у разі необхідності при розв'язуванні різноманітних задач. Школяр при спілкуванні з ПК відіграє роль дослідника, тому можливості комп'ютера для реалізації проблемного навчання дуже великі.

Використання персонального комп'ютера у навчальному процесі дещо змінює функції вчителя, оскільки здійснюється їх перерозподіл між педагогом і ПК. При цьому машині передаються лише ті функції, з якими вона може справитися ефективніше, ніж вчитель. Програмна і технічна система ПК допомагають учителю компонувати інформацію, планувати її зміни, видавати креслення, таблиці, графіки на екран дисплея. Подання інформації здійснюється в будь-якому часовому режимі, а наявність дидактичних засобів з виділенням інформації (наочність, підкреслювання, штрихування, кольорове зображення і т.п.) значно підвищує реалізацію інформаційної функції ПК. Особливої уваги при цьому заслуговує структурування матеріалу, який при навчанні краще сприймається з екрана дисплея [70, ст. 37-39].

Таким чином:

На наш погляд, все це неминуче призведе до розвитку творчих здібностей школярів. У психологічних дослідженнях зазначається, що інформаційно-комунікаційні технології впливають на формування теоретичного, творчого та модульно-рефлексивного мислення учнів, що комп'ютерна візуалізація навчальної інформації має суттєвий вплив на формування уявлень, які займають центральне місце в образному мисленні, а образність уявлень тих чи інших явищ і процесів в пам'яті збагачує сприйняття навчального матеріалу, сприяє його науковому розумінню.
2.2.Використання сучасних комп'ютерно-орієнтованих програмних засобів із метою формування знань і вмінь учнів на уроках технології в старшій школі
Сучасна освіта України рухається у напрямку інформатизації навчально-виховних процесів, саме тому стає актуальною проблема впровадження педагогічних програмних засобів (ППЗ) у навчально-виховний процес. Передбачається, що таке впровадження дозволяє покращити навчальні досягнення учнів через посилення самостійності в опануванні знаннями.

Програмні засоби (системи) - тренажери, призначені для відпрацювання умінь і навичок навчальної діяльності, самопідготовки. Вони зазвичай використовуються з метою повторення або закріплення раніше пройденого матеріалу.

Можна виділити наступні типикомп'ютернихтренажерів[39]:

Широкого розповсюдження нині набуло використання тестових оболонок із метою здійснення мережевого тестування знань учнів. Коротко охарактеризуємо їх.

Тести з закритими тестовими завданнями передбачають, що відповідь пропонується також і особі тестування. Такі тести за формою відповіді можна розподілити на: альтернативні тестові завдання, вибіркові тестові завдання, які передбачають вибір із декількох запропонованих відповідей, тестові завдання на визначення відповідності.

Нині існує значна кількість тестуючих оболонок, які можна використовувати у навчально-виховному процесі СЗШ для створення тестів з різних предметів, зокрема TestYourSelf , MіnіTestSL, "Оріон", MIF-tests, Test-W2 та інші.

Програмний засіб TestYourSelf програма для тестування учнів шкіл, або студентів вузів (рис.2.3). Тематика тестів визначається укладачем, який має можливість підключити для створення питань графічні (jpg, bmp). Тест складається з питання й можливих варіантів відповідей. У настройках програми можна визначити критерії тестування (у відсотках за 12-ти бальною шкалою), є можливість дозволити режим підказок (зі зниженням результату або без нього), забезпечити роботу з паролем. Програма дозволяє створювати 8 типів завдань.Основною перевагою даної тестуючої оболонки у тому, що результати тестування зберігаються у текстовому файлі і при необхідності є можливість роздрукувати.

Пошукова система переглядає всі доступні інформаційні одиниці (документи) зі збірки і відбирає документи відповідні до інформаційного запиту. Оскільки реальні пошукові системи знаходять не всі відповідні документи, говорять про точність пошукових систем (system accuracy). Результатом роботи пошукової системи є список відібраних документів (retrieved documents list), серед яких є відповідні до запиту документи (relevant documents). Для ідеальної пошукової системи список відібраних документів та відповідних документів повинні збігатися. В реальних пошукових системах в списках відібраних документів знаходяться і невідповідні до запиту документи. Тому говорять про ефективність пошукових систем. Ефективність пошукових систем оцінюється двома параметрами: пошукова відповідність (precision) та пошукова якість (recall). Пошукова відповідність визначає частку відповідних документів серед відібраних на запит. Пошукова відповідність визначає якість отриманого результату інформаційного пошуку. Пошукова якість визначає частку отриманих системою відповідних до запиту документів серед загального числа відповідних до запиту документів у збірці. Загальне число відповідних до запиту документів завжди є невідомим і може бути встановлене лише за умов повного перегляду збірки людиною. Крім того роботу пошукових систем оцінюють швидкодією - часом, за який отримують список відповідних до запиту документів [14].

До імітаційного моделювання звертаються якщо:

Під імітаційноюсистемою розуміють програмний або апаратно-програмний комплекс, призначений для вирішення завдань із використанням методу імітаційного моделювання [52]. При виділенні різновидів імітаційних систем виходять із того, що вони є інструментальними засобами, що забезпечують автоматизовану підтримку певних видів діяльності користувача.

Імітаційна система реалізує алгоритм розв'язання завдання і надає користувачеві сервісні можливості по керуванню обчислювальним процесом. Автоматизована підтримка інших етапів системного аналізу засобами імітаційної системи не є обов'язковою. Однак саме ступінь їхньої автоматизації визначає можливості імітаційної системи і є основою їхньої класифікації.

Найбільш популярними пакетами імітаційного моделювання є:

Моделюючі програмні засоби довільної композиції, які передають у розпорядження учня основні елементи і типи функцій для моделювання певної реальності. Вони призначені для створення моделі об'єкта, явища, процесу або ситуації (як реальних, так і "віртуальних") з метою їх вивчення, дослідження.

Моделювання - це особлива форма експерименту, котра полягає в тому, щоб досліджувати не сам об'єкт, а його модель. Форми моделювання дуже різноманітні і залежать як від самого об'єкта, так і від мети його призначення.

Ядром моделюючої програми є модель процесу - сукупність формул, співвідношень, алгоритмів, правил, які регламентують взаємодію між об'єктами моделювання. Процесом можна керувати за допомогою вхідних і поточних параметрів.

Основним недоліком більшості існуючих модельних програм є те, що в кожному окремому випадку модель охоплює невелику частину навчального матеріалу з теми. Кожна програма, як правило, моделює тільки один конкретний процес.

Панель компонентів складається з піктограм компонентів, поле компонентів з умовних зображень компонентів (рис.2.4). При натисненні мишею на одне з одинадцяти піктограм компонентів, яке знаходиться на панелі, можна відкрити відповідне поле з відповідними елементами. У бібліотеці елементів програми Electronics Workbench входять аналогові, цифрові і цифро-аналогові компоненти.

Рис.2.4. Головне вікно програми ЕWB 5.0

Демонстраційні програми суттєво відрізняються від моделюючих. Окремі логічно закінчені фрагменти навчального матеріалу в демонстраційних програмах, як правило, складаються з мультимедійних кліпів, з'єднаних між собою через спільне меню. Негативні й позитивні якості таких програм пов'язані саме з цією специфікою. Виклад теми не може бути змінено за обсягом чи порядком, однак його можна призупинити, повертати назад, прокручувати повторно.

Метод пізнавальних ігор застосовувався ще в стародавніх дидактичних системах. До нього повернулися в середині 80-х років, коли в школу почали проникати ЕОМ, які дозволяють моделювати складні ситуації. Навчальні ігрові програми в комплексі з технічними засобами вирішують проблеми:

Незважаючи на все різноманіття ППЗ за принципом роботи розрізняють: навчальні, моделюючі, інструментальні, інтегровані навчальні програми. Усі типи ППЗ доцільно застосовувати в навчальному процесі залежно від конкретних умов і мети навчання.

Поєднання використання ППЗ і традиційних методів викладання предмету дають бажаний результат: високий рівень засвоєння фундаментальних питань і усвідомлення їх практичного застосування.
Широкого розповсюдження нині набуло використання електронних підручників, які на наш погляд,мають ряд переваг перед традиційними:
Впровадження в структуру уроку елементів мультимедіа дозволяє здійснити одночасну передачу різних видів інформації. Як правило це означає поєднання тексту, звуку, графіки, анімації та відео. Таким чином, використання мультимедіа сприяє кращому вивченню навчальної інформації на уроках. Готуючи на урок певні види наочності, можна виходити з того, щоб забезпечити різні види пізнавальної діяльності учнів. Наочність має виконувати інформаційну та управлінську функції: представлення об'єкта і знань, представляти й аналізувати навчальний матеріал у зручній для операцій формі.

У практиці сучасної школи використовується урок із електронною підтримкою, невід'ємною частиною якого є ілюстрації, графіки, відео-, аудіофрагменти, анімації, педагогічні програмні засоби. Вчителі мають можливість будувати навчання сучасними наочними моделями, наближаючи його до рівня наукового пошуку, прискорюючи розвиток абстрактного мислення школярів, створювати принципово нові для творчої діяльності. Підготовка до мультимедійного уроку може складатися з таких двох частин: підготовка дидактичних багатовимірних інструментів як спеціальна побудова навчального матеріалу та конструювання такого ж за формою інструменту суто педагогічного, який відображає педагогічну технологію, діяльність вчителя і учнів із засвоєння матеріалу. Наступне завдання вчителя полягає у поєднанні обох інструментів, з яких педагогічний слугує для засвоєння першого, змістового. Так узгоджується зміст навчального матеріалу з процесами його вивчення. Добре, коли зміст навчального матеріалу розкривається за допомогою засобів мультимедіа.

Враховуючи, що навчання в СЗШ повинно мати активний характер, цілком природним є використання на уроках технології комп'ютера в ролі допоміжного інструмента. Повністю виключити з дидактичного процесу педагога та замінити його комп'ютером неможливо, проте можна підготувати заняття таким чином, щоб комп'ютер разом з відповідною дидактичною програмою сприяв активізації і візуалізації процесу навчання, реалізації практичної спрямованості навчального матеріалу, забезпечував наступність у формування понять, властивостей, зв'язків, позначень, процесів тощо.

На сьогодні розроблено значну кількість програмних засобів з трудового навчання, що надають учасникам навчального процесу можливості самостійно формулювати та розв'язувати за допомогою комп'ютерів досить широке коло навчальних задач різних рівнів складності. Коротко проаналізуємо їх у контексті теми даного дослідження.

ППЗ з трудового навчання для хлопчиків і дівчат, розроблені ТОВ "Карвалі" у 2007 році - це електронні видання, що містять:

Мета використання даних ППЗ полягає в активізації пізнавальної діяльності учнів, розвитку їх самостійності в опануванні знань, формуванні інформаційної та інших базових компетентностей особистості, посиленні позитивної мотивації до вивчення курсу технології.

Ці ППЗ містять тексти та ілюстрації, відеоматеріали та аудіосупровід, анімаційні фрагменти, завдання для програмованого контролю рівня навчальних досягнень учнів, інтерактивні ресурси тощо.

ППЗ має широкий спектр демонстраційних можливостей:

Разом з цим ППЗ із трудового навчання забезпечують можливості для індивідуалізації та диференціації навчання, контролю та самоконтролю рівня навчальних досягнень учнів. Вони містять інформаційно-довідкову систему для самостійного пошуку учнем необхідної інформації та систему діалогового режиму. Зміст ППЗ узгоджується з підручниками та навчально-методичними посібниками з трудового навчання СЗШ.

Зміст і структуру ППЗ зорієнтовано на розв'язування навчальних завдань через упровадження сучасних педагогічних технологій, у тому числі інтерактивних форм та використання варіативної методики проведення уроків. Це може бути шкільна лекція з ілюстраціями, самостійна групова чи індивідуальна робота учнів, семінарське заняття, уроки повторення й узагальнення знань, виконання завдань творчого характеру. ППЗ унаочнює як теоретичну, так і практичну частини навчальної програми.

Цілком зрозуміло, що під час вивчення нового матеріалу та контролю навчальних досягнень учнів засобами ППЗ необхідно проводити заняття у комп'ютерному класі школи. Якщо є можливість окрім комп'ютера використовувати мультимедійний проектор для демонстрації на екран або інтерактивну дошку, то ППЗ можна використовувати і з метою фронтального вивчення навчального матеріалу. Простий інтерфейс ППЗ робить цей мультимедіа ресурс незамінним у самостійній підготовці учня.

У процесі актуалізації знань учнів та пояснення нового матеріалу можна використати малюнки, таблиці, текстовий матеріал та звукове супроводження. Комплекс цих елементів збільшує ефективність засвоєння нового матеріалу щодо прийомів розмічання заготовки виробу на металі та прийомів різання тонколистового металу ножицями.

Під час закріплення теоретичного матеріалу й набуття практичних навичок можна доповнити практичне завдання вчителя докладними таблицями, звуковим супроводженням.

Таким чином, використання ППЗ дає можливість синтезувати візуальну, звукову та рухову інформацію, поєднувати логічні та предметно-образні форми наочності, підвищувати мотивацію навчання за рахунок єдності пізнання та розваги. Застосування всіх видів інтерактивних, аудіовізуальних і екранно-звукових засобів навчання спрямовано на підвищення позитивної мотивації учнів до вивчення трудового навчання технології. Це веде до посилення пізнавальної діяльності учнів, розвитку їх мислення, формування активної позиції особистості в сучасному інформатизованому суспільстві. Використання ППЗ забезпечує розвиток творчих здібностей учнів і бажання навчатися самостійно.

Під інформацією розуміють, як правило, будь-які відомості, які одержує людина. Інформація - одне з фундаментальних понять науки, таких, як матерія або енергія. Термін походить від латинського informatio, що означає роз'яснення, повідомлення, викладення. Існування багатьох визначень інформації обумовлено складністю, специфічністю і різноманіттям підходів до тлумачення сутності цього поняття.

У широкому розумінні інформація - це відомості, знання, повідомлення, які є об'єктом збереження, передачі, перетворення і які допомагають вирішити поставлену задачу. Інформація - це нові відомості, що можуть бути використані людиною для удосконалення своєї діяльності і поповнення знань. Інформація - це сукупність сигналів, які сприймаються свідомістю людини та відображують якісь властивості об'єктів та явищ довколишнього середовища. Інформація, являючись відбиттям матеріальної сутності, служить способом опису взаємодії між джерелом інформації та одержувачем. Це легко перевірити, тому що те саме повідомлення одному одержувачеві може давати багато інформації, а іншому - мало або нічого [30].

Інформацію слід вважати особливим видом ресурсу. Поняття ― інформаційні ресурси широко застосовується поряд із такими поняттями як матеріальні, енергетичні і трудові ресурси. Це окремі документи або масиви документів в інформаційних системах (бібліотеках, архівах, фондах, банках даних і т.д.).

- Інформаційні ресурси це інформація, що представляє певну цінність та може бути використана людиною в продуктивній діяльності [13].

Будь-яка інформація, що не є текстовою, вважається мультимедійною [30]. Це можуть бути зображення, музика, цифрове відео, цифрове аудіо. Значна частина інформаційних ресурсів Інтернет - це мультимедійна інформація (рис.2.5).

Рис.2.5. Мультимедійна інформація

Термін "Обробка мультимедіа засобами обчислювальної техніки почалася ще в 1960 роках, коли зображення та текст були поєднані в одному документі. Дослідження мультимедіа базується на таких дисциплінах, як обробка сигналів, комп'ютерна графіка, бази даних, когнітивна психологія, інтерфейс користувача. Для подальшої роботи з аналізу мультимедіа введемо більш чітке поняття - мультимедійний інформаційний ресурс (МІР). мультимедіа" має багато визначень, але у більшості випадків це поєднання текстової, звукової та відео інформації. Іноді під мультимедіа розуміють також потоки сигналів від віддаленого обладнання (телескопів, датчиків тощо). Мультимедійний об'єкт (МО) - це об'єкт, відтворений за допомогою комп'ютера і здатний впливати на одне або кілька людських почуттів - зір, слух тощо [30]. Під МО ми надалі розумітимемо інформацію, подану в електронній формі, яка не є символьно-текстовою та може інтерпретуватися спеціалізованим програмним забезпеченням та периферійними пристроями виведення таким чином, щоб впливати на органи почуттів користувача.

МІР - це інформаційний ресурс, який містить одне чи більше посилань на МО.

Це визначення інтегрує кілька існуючих зараз концепцій специфікації МІР. Слід зазначити, що основна частина інформації надходить через зір і слух, тому, розглядаючи мультимедіа, враховують вплив тільки на ці почуття (хоча в окремих випадках тактильна інформація також може відтворюватися за допомогою технічних пристроїв - наприклад, тактильний монітор).

Проаналізуємо кожен із наведених у рис.2.3 видів мультимедійної інформації у контексті нашого дослідження

Одним із видів мультимедіа інформації є динамічнаінформація. Вона являє собою потокову інформацію, що змінюється кожен момент часу. Динамічна інформація включає в себе три джерела надходження інформації: текстова стрічка, Web-камери та аудіодатчики.

є складовою чату. Текстова стрічка Чат (англ. chat - "балачка") - засіб для швидкого обміну текстовими повідомленнями між користувачами інтернету у режимі реального часу [71].

Ще одним джерелом надходження інформації є Web-камери. Впровадження та використання Web-камери дає можливість в режимі on-line обговорювати різні питання та проблеми, знаходячись в різних місцях одночасно.

Відповідно до способу реалізації чату, одним із яких є веб-чати, з'явилась можливість використовувати веб-камери для проводження зустрічей в режимі реально часу - веб-конференції.

Поряд з динамічною мультимедійною інформацією у наш час використовується статичнаінформація. Вона представляє собою мультимедійний файл (аудіо, відео, зображення), який створено за допомогою відповідного програмного забезпечення та збережено на диску комп'ютера. Файл можна редагувати та змінювати, але його повторне відкриття буде відтворювати одну і ту саму інформацію, доки файл знову не буде змінений. Відповідно статична інформація поділяється на аудіо, відео, зображення та комбіновану.

Цифровимизвуковимиформатами називають формати файлів для збереження звукових даних у комп'ютерних системах.

До растрових відносяться добре вам відомі зображення форматів GIF (Graphic Interchange Format - формат обміну графікою) і JPEG (Joint Pictures Encoding Group - група кодування нерухомих зображень). До растрових відноситься також стандартний формат зберігання зображень в Windows - BMP (Bitmap - бітова матриця) і формат PNG (Portable Network Graphics - переміщувана мережева графіка).

Прикладні програми растрової графіки призначені для створення книжкових та журнальних ілюстрацій, обробки оцифрованих фотографій, слайдів, відеокадрів, кадрів мультиплікаційних фільмів. Найпопулярнішими прикладними програмами є продукти фірм

Так, наприклад, під час вивчення теми "Короткі історичні відомості" з метою наочного представлення та аналізу видів виробів у матчворк, ми пропонуємо використовувати розміщенні у розробленому нами ЕНМК зразки робіт, які забезпечать можливість наочно продемонструвати різного виду вироби та порівняти їх.

Векторні формати

Зараз у мережі Інтернет розміщено достатня кількість різного роду зображень, що дає можливість для учнів спростити пошук та вибір ескізів виробів для своїх проектів, які ними будуть розроблятися. Так у розробленому нами ЕНМК наведено приклади робіт (рис. 2.6), з яких учні можуть обирати майбутні проекти, а також доповнювати комплекс зображеннями своїх виробів.

Використання комп'ютерних зображень забезпечує низку можливостей:

Рис.2.6. Фотоматеріали ЕНМК

В умовах інформатизації освіти та впровадження комп'ютерних засобів навчання в СЗШ, поряд із аудіо та графічною інформацією, на уроках технології широкого використання набуває відео інформація.

В розробленому нами ЕНМК наведено приклади відео роликів до варіативного модуля "Технологія матчворк" (рис.2.7), що забезпечує для учнів такі можливості:

Рис.2.7. Відео ролик "Побудова кубика"

Демонстрація презентації може супроводжуватися показом документу-презентації для більшої наочності та демонстрації об'єктів і подій, які не можуть бути в певний час безпосередньо представлені аудиторії.

Програма PowerPoint, що входить до пакету Microsoft Office, дозволяє створювати презентації з ефектами анімації окремих об'єктів (тексту, фотографій, малюнків), із звуковим супроводом, демонстрацією відеофрагментів та використанням гиперпосилань для зміни визначеної послідовності демонстрації слайдів. Програма включає можливості малювання простих об'єктів і внесення зміни до малюнків і фотографій, відображення графіків і діаграм, на базі розробленої презентації забезпечується можливість її друкування в різних формах. Передбачена можливість збереження презентації у різних форматах дозволяє використовувати її не лише на комп'ютерах, на яких встановлене програмне забезпечення Microsoft Office, а й переглядати за допомогою будь-якого браузера [24, ст. 132].

В літературі не існує загальновизнаної класифікації презентацій за типом змісту та оформленням. Наприклад, Л.Й. Ястребов [74, ст. 23] пропонує класифікувати презентації за ступенем їх "оживлення" різними ефектами. Він виділяє такі групи презентацій:

презентація - різного роду звіти, доповіді тощо перед серйозною аудиторією, в якій необхідним є строгий дизайн, витриманість, єдиний шаблон оформлення для всіх слайдів, вимагається чітке структурування та розміщення на слайдах усіх тез доповіді.

Інтерактивний семінар створюється для проведення семінару в режимі діалогу з аудиторією. Стають допустимими різноманітні анімації, рухомі малюнки, фотографії, що обертаються, об'єкти навігації, і особливо - розгалуження презентації: в залежності від відповідей слухачі, їх реакції на запитання і твердження.

Переваги мультимедійних презентацій:

Рис.2.8. Презентація до практичної роботи

Електронний (ЕД) - це файл, що представляє змістовну інформацію, яка може бути використана, наприклад, для пошуку документа або віднесення його до тієї або іншої групи документів [28, ст. 47].

Згідно концепції XML, структура інформаційної ситеми має вигляд дерева. Основні елементи системи задаються списком XML-тегів. У результаті отримуємо опис інформаційної системи до рівня кінцевих бізнес-об'єктів. Для кожного об'єкта робиться його опис мовою XML. Будь-який бізнес-об'єкт володіє як мінімум чотирма методами: 1) формуванням списку елементів, що належать об'єкту, 2) формуванням інформації по конкретному об'єкту, 3) додаванням/редагуванням об'єкта, 4) вилученням об'єкта.

HTML є похідною мовою від SGML, успадкувавши від неї визначення типу документу та ідеологію структурної розмітки тексту.

HTML упроваджує засоби для:

HTML використовує найбільш повну кодову таблицю UCS (англ. Universal Character Set - Універсальний Набір Символів).

Проте, однієї кодової таблиці недостатньо для того, щоб браузери могли правильно відтворювати документи HTML. Для цього браузерам потрібно "знати" специфічну кодову таблицю документа, яку автор має зазначати завжди в елементі meta із параметром charset. За замовчуванням використовується кодова таблиця ISO-8859-1, відома також як Latin-1.

Розмітка в HTML складається з чотирьох основних компонентів: елементів (та їхніх атрибутів), базових типів даних, символьних мнемонік та декларації типу документа.

Таким чином, обробка мультимедійних інформаційних ресурсів на семантичному рівні являє собою досить складну наукову проблему. Існує багато форматів подання мультимедійної інформації - форматів запису файлів, що розроблені різними виробниками програмних продуктів і апаратних засобів, проте на сьогодні немає єдиного стандарту, спільного для всіх, тому що кожен виробник розробляє власний унікальний, зручний для його використання підхід, який згодом може одержати поширення. Вибір програмних засобів користувачем залежить від індивідуального смаку, звичок, традицій і інших вимог. Крім того, слід враховувати можливості використання ІР величезного обсягу, вже створених раніше в різних системах і форматах.

Сучасний розвиток науки та техніки привносить принципові нововведення у всі сфери матеріального виробництва, докорінно змінюючи знаряддя та предмети праці, технологію, методи обробки інформації. Водночас, захопившись вдосконаленням засобів праці їх творці залишили поза увагою проблеми людини в рамках своєрідної технічної та комп'ютерної революції. З широким впровадженням автоматизації та комп'ютеризації виникла потреба врахування психологічних можливостей людини, таких як швидкість реакції, особливості пам'яті та уваги, емоційний стан та ін. Поява операторської діяльності призвела до суттєвих змін, у фаховій структурі праці. Зменшились фізична важкість праці, ризик виробничого травматизму, однак разом з тим, на працюючу людину посилюється вплив нових, раніше не відомих чи мало вивчених несприятливих виробничих факторів фізичного, хімічного і особливо психофізіологічного характеру.

Трудова діяльність користувачів комп'ютерів відбувається у певному виробничому середовищі, яке впливає на їх функціональний стан. Найбільш значимі - фізичні фактори виробничого середовища, до яких належать електромагнітні хвилі різних частотних діапазонів, електростатичні поля, шум, параметри мікроклімату та ціла низка світлотехнічних показників. Вплив хімічних та, особливо, біологічних факторів виробничого середовища на користувачів комп'ютерів - значно менший.

Трудовий процес суттєво впливає на психофізіологічні можливості користувачів комп'ютерів, оскільки їх діяльність характеризується значними статичними фізичними навантаженнями; недостатньою руховою активністю; напруженнями сенсорного апарату, вищих нервових центрів, які забезпечують функції уваги, мислення, регуляції рухів. Окрім того, трудовий процес користувачів комп'ютерів відзначається значними інформаційними навантаженнями.

Професійні якості та виробничий досвід, які визначають внутрішні засоби діяльності, обумовлюють надійну та безпомилкову діяльність користувачів комп'ютерів, дозволяють знаходити безпечні методи розв'язання виробничих завдань навіть у нестандартних ситуаціях.

Рис. 2.9. Фактори, що впливають на функціональний стан користувача комп'ютера

Оскільки робота користувачів комп'ютерів частіше за все проходить за активної взаємодії з іншими людьми, то виникають питання раціоналізації міжособових відносин. Цей комплекс питань порушує як психологічні, так і соціально-психологічні аспекти трудових взаємовідносин, які також є факторами "ризику", що відчутно впливають на функціональний стан користувачів комп'ютерів.

Таким чином, на користувача комп'ютера впливає комплекс факторів, наведених на рис. 2.9. Урахування ступеня та якості впливу цих факторів на функціональний стан дозволяють розробити заходи та засоби щодо забезпечення безпеки, підвищення працездатності та збереження здоров'я користувачів комп'ютерів.

Відповідно до наведених факторів розглянемо, які розлади можуть бути при користуванні комп'ютером.

Зоровий дискомфорт. При роботі з комп'ютерною технікою основне навантаження припадає на всі елементи зорового аналізатора. Ще в перші роки експлуатації комп'ютерів з відео терміналами з'явились масові скарги на порушення зору, під яким розуміють здатність сприймати величину, форму та колір предметів, їх взаємне розміщення та відстань між ними. Проведені у 70-ті роки обстеження у США встановили, що майже у половини професійних операторів є різноманітні порушення зорової функції.

Більшість досліджень показує, що у операторів ВДТ "очні" симптоми зустрічали частіше, ніж "зорові", причому частота проявів астенопії вища у жінок, ніж у чоловіків. Відмічено також, що порушення функцій зору корелюють з віком операторів ВДТ. Астенопія більш виражена у операторів старшого та середнього віку.

Рис. 2.10. Схематичне зображення мінімального кута зору, який прийнято за одиницю гостроти зору: дві точки (а і б) око людини розрізняє окремо, якщо світлові промені від них потрапляють в око під кутом (а к б), а на сітківці збуджуються дві (а ¹ і. б') світлочутливі клітини, між якими знаходиться одна незбуджена світлочутлива клітина (на рисунку -біла між двома чорними)

Слід зазначити, що в окремих публікаціях вказується на те, що користувачі комп'ютерів, які носять окуляри більш схильні до розладів функції зору. Це пояснюється тим, що для нормальної роботи користувача за дисплеєм комп'ютера, як правило, необхідні інші окуляри ніж ті, які вони використовують для читання. Останні мають фокусну відстань 30 см, а при роботі за дисплеєм комп'ютера фокусна відстань окулярів повинна бути більшою.

Наслідком напруженої зорової роботи за комп'ютером може бути не лише порушення функції зору, але й виникнення головного болю, посилення нервово-психічного напруження, зниження працездатності.

Таким чином, порушення зорових функцій у користувачів комп'ютерів пов'язані, в основному, з трьома групами факторів:

- характеристиками дисплея;

Тому у профілактиці астенопії в першу чергу необхідно звернути увагу на забезпечення раціонального освітлення на робочому місці, використання сучасних дисплеїв з покращеними характеристиками, дотримання режимів праці та відпочинку.

Робоче положення "сидячи" забезпечується статичною працею значної кількості м'язів, що дуже втомлює. При такому положенні тіла м'язи ніг, плечей, шиї та рук довгий час перебувають у скороченому стані. Оскільки м'язи не розслабляються, в них погіршується кровообіг. Поживні речовини, що переносяться за допомогою крові, надходять до м'язів недостатньо швидко, зате в м'язових тканинах нагромаджуються продукти розпаду (наприклад, молочна кислота). В результаті таких явищ можуть виникнути больові відчуття.

Необхідно відмітити, що тривала робота за комп'ютером при неправильному, з фізіологічної точки зору, положенні тіла може викликати такі вади постави, як сутулість, викривлення хребта (сколіоз) та ін. Особливо це стосується дітей та підлітків, які все більше вільного часу проводять за комп'ютерними іграми на необладнаних відповідним чином місцях, не знаючи про ті негативні наслідки, які можуть при цьому виникнути.

На сьогодні опубліковано багато праць стосовно хвороб кистей рук, серед користувачів комп'ютерів, які тривалий час працювали за клавіатурою.

До найбільш частих симптомів, що характерні для таких захворювань належить:

Праця за клавіатурою є інтенсивною динамічною роботою кістково-м'язового апарату кистей, одночасно зі статичним напруженням м'язів передпліччя і плеча. Виконання однотипних фізично неважких рухів кистей, що здаються зовсім необтяжливими можуть призвести до поступових функціональних змін, які непомітно розвиваються протягом кількох років. Підступним при цьому є також і те, що в результаті концентрації уваги на екрані дисплея, заглушується своєчасне попередження про біль, який слугує своєрідним сигналом для занепокоєння.

Працюючи за клавіатурою, користувачі комп'ютерів з високою швидкістю повторюють одні й ті ж висококоординовані рухи, що виконуються лише кистями. Кожний натиск на клавішу супроводжується скороченням м'язів, при цьому сухожилля ковзають вздовж кісток, внаслідок чого можуть розвинутись запальні процеси, що викликають біль.

У результаті досліджень було доведено, що виникненню захворювань кістково-м'язового апарату кистей сприяє неправильне положення тіла щодо клавіатури, значне відхилення ліктів від тулуба, нераціональне взаємоспрямування передпліччя та кисті.

На рис. 2.11 наведено неправильне та правильне положення кисті та передпліччя стосовно клавіатури.

Рис. 2.11. Положення кисті та передпліччя стосовно клавіатури:

а - неправильне; б - правильне

Спеціалісти з профілактики професійних захворювань стверджують, що хоча у машиністок також виникають захворювання кістково-м'язового апарату кистей, користувачі комп'ютерів піддаються більшому ризику. Це пояснюється тим, що вони здійснюють значно більшу кількість натискувань на клавіші (сучасні клавіатури мають високу швидкодію), а невелика сила ударів майже повністю виключає участь передпліччя. Окрім того, при роботі на друкарській машинці доводиться виконувати більшу кількість різноманітних рухів, наприклад, заправку паперу.

Не лише клавіатура є "зоною небезпеки" щодо виникнення порушень у скелетно-м'язовій системі рук. Як показали дослідження, пристрій типу "миша" також чинить несприятливий вплив на користувача комп'ютера.

Маніпулюючи "мишею" користувач здійснює мілкі однотипні рухи, в той час як кисть, передпліччя та плече не звикли до таких навантажень. Окрім того, часті випадки, коли поверхня для роботи з "мишею" недостатньо велика, до того ж, розташована у незручному для користувача місці. Все це зумовлює появу неприємних, а згодом і болісних відчуттів у ділянці зап'ястка, у ліктьовому та особливо плечовому суглобах. До речі, нова комп'ютерна хвороба має жартівливу назву "миша-рука", хоча для працівника, якого вона уразила це не настільки смішно, скільки боляче.

На рис. 2.12 показано правильне та неправильне положення кисті та передпліччя при роботі з "мишею".

Рис. 2.12. Положення кисті та передпліччя при роботі з "мишею":

а - неправильне; б - правильне

Таким чином перенапруження скелетно-м'язової системи, в основному, спричинено:

- нераціональною позою, яка ускладнюється відсутністю урахування ергономічних вимог до організації робочого місця;

- однотипними циклічними навантаженнями, що викликані роботою за клавіатурою або пристроєм типу "миша";

- обмеженою загальною руховою активністю (гіподинамією).

Дослідники вказують на те, що частота шкірних уражень корелюється з низькою відносною вологістю на робочих місцях операторів та частим виникненням електростатичних зарядів. В зв'язку з цим було висловлено припущення, що електростатичне поле, яке генерується дисплеєм комп'ютера, посилює електростатичний зарядна тілі оператора, а відтак зростає електростатичне поле біля нього. Це сприяє відкладанню аерозольних частинок на обличчі і може у деяких чутливих осіб викликати різноманітні шкірні реакції, залежно від природи забруднених аерозольних частинок.

Деякі дослідження присвячені пошуку засобів та заходів щодо профілактики шкірних захворювань у користувачів відеотерміналами. Так було встановлено, що підвищення відносної вологості повітря у приміщенні в поєднанні з вилученням килимових покриттів, в яких нагромаджуються статичні заряди, сприяли зниженню шкірних висипань на обличчі. Обладнання заземлення, встановлення сіткового екрана з металевого дроту між дисплеєм і оператором у деяких випадках знижувало частоту захворювань шкіри. Інші засоби та заходи дали низький результат, що не дозволяє стверджувати про їх ефективність.

Як вважають експерти ВООЗ, різноманіття видів уражень шкіри у користувачів ВДТ вказує на те, що поодинокий фактор чи поодинока комбінація факторів не можуть бути причиною шкірних захворювань. Гіпотеза про осідання аерозольних частинок є робочою гіпотезою для пояснення деяких видів шкірних захворювань, тоді як інші факти є підставою для припущення, що деякі ураження шкіри пов'язані також і з дією на організм оператора психоемоційного стресу.

- інформаційне перевантаження мозку в поєднанні з дефіцитом часу;

- тривожне очікування інформації, особливо тієї, що викликає необхідність прийняти рішення;

- велике зорове та нервово-емоційне напруження;

- гіподинамія;

- монотонність;

- висока відповідальність за кінцевий результат;

- тривала ізоляція у спілкуванні, зумовлена індивідуальним характером праці за ВДТ.

В операторів ВДТ більш вираженою є психічна втома, яка виявляється наступними ознаками:

- зниженням сприйняття інформації;

- зниженням здатності до запам'ятовування, важче також згадувати вже відомі речі;

- змінами в емоційному стані (виникають депресії або роздратування, втрата емоційної рівноваги);

- сповільненням сенсомоторних функцій, в результаті чого час реакції оператора збільшується, а рухи стають неточними.

Необхідно зазначити, що стимулюючі обставини можуть підтримувати на високому рівні функціональну активність ЦНС, хоча при цьому збільшується прихована втома, що проявляється вже після роботи. В той же час, людина, яка не цікавиться роботою і не отримує від неї задоволення, не здатна психологічно правильно налаштуватись і зосередити свою увагу на точному виконанні прийомів та рухів, її поведінка характеризується як невпевнена, а увага - розсіяна. Ці обставини також підвищують імовірність розладів ЦНС.

У наукових працях повідомляється про вищий відсоток неврозів у операторів ВДТ порівняно з контрольною групою. Основними симптомами неврозів є зниження працездатності, збайдужіння до навколишнього життя, звуження кола зацікавлень. Людина стає метушливою, неуважною, може погіршитись координація рухів. Для неврозів характерні розлад сну, головний біль, мінливий настрій, почуття безпорадності.

Таким чином, праця операторів ВДТ пов'язана з низкою стрес-факторів, які можуть спричинити розлади ЦНС. Ці фактори належать до умов праці, особливостей трудового процесу, організації робочих місць, мотивації праці, особливостей апаратного та програмного забезпечення, соціальної сфери.

У 1980 році в Канаді вперше було проведено дослідження, яке показало, що праця вагітних жінок за комп'ютером майже вдвічі збільшує кількість спонтанних абортів.

Проведені в різних країнах дослідження у своїй більшості підтвердили висновки канадських лікарів. Зокрема дослідження проведені в США та Швеції серед жінок, які під час вагітності працювали більше 20 годин на тиждень за комп'ютером показали, що у них кількість спонтанних абортів, мертвонароджених дітей і передчасних пологів майже вдвічі перевищує аналогічні показники у жінок, які не працювали за комп'ютером під час вагітності. У деяких роботах наводяться статистичні дані про те, що робота за комп'ютером порушує нормальний перебіг вагітності, підвищує імовірність спонтанного аборту, може бути причиною появи на світ дітей, з вродженими вадами, із них найбільш суттєвими бувають дефекти розвитку головного мозку.

У багатьох публікаціях висловлюється думка про те, що найбільш імовірною причиною порушення репродуктивної функції у жінок, які працюють за ВДТ є електромагнітні поля, що генеруються комп'ютером. Численні дослідження, проведені на тваринах підтвердили, що електромагнітні поля відповідної інтенсивності здатні змінювати і переривати клітинний розвиток. На підставі цих та низки інших досліджень група науковців вважає доведеним, що праця за комп'ютером є шкідливою для вагітних жінок, особливо в перші три місяці.

Підсумовуючи огляд публікацій логічно допустити, що причиною порушень репродуктивної функції є не лише електромагнітне випромінювання, а весь комплекс діючих факторів, включаючи тривале перебування у незмінній позі, напруження скелетно-м'язової системи і стрес. Варто зазначити, що Міністерство охорони праці Німеччини, не чекаючи остаточних висновків досліджень, рекомендує переводити вагітних жінок на роботи, які не пов'язані з використанням комп'ютерів.

Вплив на інші системи організму . Проведені в низці країн дослідження вказують на несприятливий вплив роботи за комп'ютером не тільки на розглянуті вже раніше, але й інші системи організму оператора. Зокрема, численні публікації присвячені впливові на серцево-судинну систему. Деякі дослідники пов'язують це з гіподинамією, яка характерна для роботи операторів ВДТ і пояснюють це наступним чином. В умовах обмеження м'язової активності, коли зменшується потреба тканин у кисні та субстрактів біологічного окислення, можна було б очікувати зниження напруженості функції серцево-судинноїсистеми. Однак цього не відбувається; навпаки, розвивається детренованість серцево-судинної системи, зростає частота серцевих скорочень в стані спокою, Навіть при незначних, короткочасних фізичних навантаженнях пульс досягає 100 і більше ударів за хвилину. Серце працює не економічно, викид необхідного об'єму крові досягається за рахунок збільшення ритму, а не сили серцевих скорочень.

Тривале обмеження навантаження на м'язовий апарат може стати причиною функціональних порушень, а в деяких випадках призвести до виникнення атеросклерозу, аритмії, гіпертонічної хвороби, інфаркту міокарда.

В окремих публікаціях відмічено зниження опірності організму та розвиток схильності до вірусних і багатьох інфекційних захворювань у операторів ВДТ порівняно з контрольною групою. Вказується на збільшення відсотку хвороб органів травлення у осіб, які інтенсивніше використовували відеотермінали. Частіше за інші форми відзначені хронічні гастрити та холецистити. Висловлено припущення, що у формуванні таких захворювань визначальна роль належить нервово-емоційним напруженням.

За даними ряду авторів довготривале перебування в одноманітній сидячій позі призводить до застійних процесів, зокрема в області малого таза, що може викликати гінекологічні порушення.

Аналіз психолого-педагогічної і методичної літератури й досвіду використання ІКТ у навчально-виховному процесі СЗШ уможливили окреслення шляхів використання ІКТ на уроках технології:

Як переконує аналіз педагогічного досвіду, усі перераховані види Ікт значно підвищують мотивацію учнів до навчання, візуалізують виробничу й технологічну інформацію, створюють передумови для практичного застосування теоретичного матеріалу. Тим самим забезпечують можливість напрацювання в учнів знань, умінь і навичок.

З метою використання ІКТ під час проведення уроків технології у старшій школі ми розробили електронний навчально-методичний комплекс з варіативного модуля "Технологія матчворк", який забезпечує учнів такою інформацією: теоретичні матеріали, лабораторно-практичні роботи; термінологічним словником, фото та відеоматеріалами, а також корисними Інтернет джерелами. Проте, головна перевага таких ЕНМК - можливість сильним учням вивчати матеріал відповідно до їхнього темпу просування. Під час роботи з ЕНМК учні набувають навичок здійснення пошуку інформації, вчаться складати складову виробу матчворк - кубика, формують нові знання та розвивають вже набуті.
методикА та результатИ дослідно-експериментальної роботи щодо застосування іКТ з метою ФОРМУВАННЯ ЗНАНЬ І ВМІНЬ УЧНІВ
Мета експерименту полягала у дослідженні ефективності шляхів застосування ІКТ на уроках технології, що сприяють підвищенню рівня засвоєння технічних знань та вмінь учнів СЗШ під час виконання завдань.

Для одержання даних про рівень сформованості компетентності учнів СЗШ ІІІ-го ступеня нами було проведене діагностичне дослідження, в якому брали участь 125 учнів та 6 викладачів. Учні були розподілені на експериментальну (61 учень) та контрольну групи (64 учні).

Для об'єктивності дослідження ми додержувалися таких умов:

У процесі проведення експерименту передбачено:

Запропоновані завдання для проведення експериментального дослідження ретельно розбиралися вчителями, які були залучені до ведення експерименту. Перед виконанням того чи іншого експериментального завдання вчитель нагадував учням послідовність роботи, алгоритму виконання, упередження типових помилок тощо.

Дослідно-експериментальне дослідження проводилося у три етапи. Розгляньмо коротко їх зміст:

Проведення констатуючого експерименту здійснювалося відповідно до поставлених завдань.

Головними завданнями першого етапу були:

На першому етапі педагогічного експерименту (констатуючий експеримент) проводилась діагностика вихідного рівня мотивації учнів у процесі вивчення курсу технологія, визначався характер залежності цього рівня від організації навчальної роботи (змісту й засобів навчання, форм і методів представлення навчальної інформації).

Аналіз та вивчення психолого-педагогічних та вікових особливостей дозволив визначити фактори активізації навчальної діяльності учнів, що проявляються у наявності інтересу до занять, підвищенні успішності з дисципліни, розширенні практичних можливостей учнів, розвитку причинно-наслідкових зв'язків, формуванні нових знань і вмінь за допомогою ІКТ. Саме це і дозволило припустити, що систематичне виконання вправ і завдань на комп'ютері суттєво впливає на якісні зміни всього навчального процесу (зміст, методи, організаційні форми).

Для того, щоб правильно й об'єктивно оцінити знання і уміння учнів із технологій, необхідно з'ясувати їх складові компоненти. На наш погляд вони можуть бути наступними: рівень теоретичних знань, їх обсяг та міцність; рівень фактичних умінь та їхній обсяг; мотивація навчальної діяльності; рівень творчого й самостійного вирішення поставлених проблем.

У процесі перевірки знань необхідно визначити наявність у відповіді учнів структурного аналізу навчального матеріалу (курсу, теми, операції, завдання і т. ін.), а також уміння синтезувати набуті знання з окремих тем.

Рівень практичних знань і умінь визначається наявністю знань із теми, що вивчається. Рівень творчого мислення визначається умінням учня в своїх міркуваннях виходити за рамки навчальної програми, на основі нового матеріалу робити теоретичні узагальнення й висновки, які містять нові елементи, володіння прийомами аналізу і синтезу.

Розглядаючи компоненти знань і вмінь, ми дійшли до висновку, що оцінити об'єктивно учнів традиційно дуже важко. Адже рівень навичок роботи з персональним комп'ютером та реляційними базами даних не може компенсуватись за рахунок якихось інших компонентів. Якщо учень добре засвоїв теоретичний матеріал, може працювати у програмному середовищі, але не знає як правильно виконати ту чи іншу операцію, то рівень навчальних досягнень учня не може бути високим. І навпаки, якщо учень вільно володіє знаннями з теми, але не може працювати за допомогою персонального комп'ютера, то рівень навчальних досягнень такого учня може бути достатнім. Те ж саме можна сказати й про якість засвоєних знань з теми. Тому було запропоновано подвійне оцінювання практичних робіт із трудового навчання. Одне з них включає компоненти розвитку навичок роботи з ПК та сучасними інформаційно-комунікаційними технологіями, інше - рівень теоретичних знань і практичних умінь. Критерії оцінювання компетентності учнів наведено в табл. 3.1-3.2.

Мета констатуючого експерименту полягала у необхідності виявлення фактичного рівня підвищення компетентності учнів внаслідок процесу навчання із застосуванням нових інформаційних технологій в учнів контрольних та експериментальних груп, а також наявності в них прогалин. Для визначення рівня засвоєння навчальної інформації, розвитку психічних процесів особистості, тобто уваги, пам'яті, мислення, інтересів, пізнавальної активності, був проведений початковий контроль шляхом педагогічного тестування.

Критерії оцінювання теоретичних знань і практичних умінь учнів

Залежно від змісту навчального модуля, знань і умінь, що за ним формуються, базові тестові завдання можуть бути закритої або відкритої форми. завдання із запропонованими відповідями, з яких необхідно вибрати одну або декілька правильних. Закрите базове тестове завдання Відкрите базове тестове завдання завдання з вільно конструйованими відповідями.

Закриті тестові завдання найбільш прийнятні для діагностики теоретичних знань учнів. Вони дозволяють розбити навчальний модуль на велику кількість тестових завдань, чим підвищується точність та об'єктивність вимірювання якості знань. Закриті тестові завдання є незамінними для комп'ютерного тестування, що не можна сказати про відкриті тестові завдання.

Відкриті тестові завдання мають нижчі показники точності та об'єктивності вимірювання. Але вони дозволяють точніше виявити творчі здатності учня, його наукове і технічне мислення. Відкриті тестові завдання є незамінними для діагностики підготовленості учнів до практичних дій.

Для тестування учнів СЗШ ми застосовували такі види БТЗ : з множинним вибором; на відновлення відповідності; на порівняння та протиставлення; на відтворення правильної послідовності.

Тип БТЗ вибирався з урахуванням виду навчальної інформації, рівня підготовки учнів, рівня сформованості вмінь і знань. Під час розробки БТЗ із множинним вибором основна увага зверталась на підбір варіантів відповідей з метою надання неправильним відповідям максимальної схожості з правильними, щоб учень не міг їх розпізнати за некоректними виразами.

Тестові завдання відкритої форми передбачали вільні відповіді учнів, завданнями без запропонованих варіантів відповідей для виявлення знань термінів, визначень, понять, логічних обґрунтувань, прийняття рішень, вирішення задач тощо. Учні виконували завдання за власним баченням.

За змістом тестові завдання відкритої форми були:

Під час виконання учнями тестів вчителі уважно стежили за тим, чим займаються учні, щоб не допускати відволікання їх від самостійної роботи, взаємних розмов одного з одним, користування недозволеною літературою та посібниками.

Показники рівнів сформованості теоретичних знань і практичних вмінь

У підведенні підсумків тестування кожне завдання оцінювалось балами, в залежності від їхньої складності згідно визначених критеріїв, що наведені вище. Максимальна кількість балів, які могли набрати учні, дорівнювала 100 (табл. 3.3).

Результати проведеного початкового контролю показали, що більшість учнів мали середній і початковий рівень сформованості знань і вмінь з теми "Матеріали для матчворку, їх властивості." (табл. 3.4). Як видно із табл. 3.4, розбіжність у показниках на початку експерименту не перевищувала в середньому 3,1 % по кожному з рівнів.

Рівень сформованості теоретичних знань і практичних вмінь (констатуючий експеримент)

Констатуючий експеримент дав можливість нам встановити реальний рівень сформованості знань і вмінь учнів на початку експерименту. Результати початкового контролю дають можливість для прогнозування та планування навчальної діяльності, з'ясування слабких сторін, здійснення індивідуального підходу в процесі вивчення технології.

Аналіз результатів навчальної діяльності учнів на уроках технології підтвердив, що більше 70%, (нульовий, початковий, середній рівні сформованості теоретичних знань і практичних вмінь) не має сформованих міцних знань з теми.

На другому етапі педагогічного експерименту (пошуковий експеримент) вирішувалися такі завдання:

З освітньої і виховної точки зору дуже важливим для нас було одержати інформацію про те, як і в якому обсязі учні зрозуміли й засвоїли навчальний матеріал, тому що в навчальному процесі необхідно мати зворотний зв'язок. Аналіз учнівських робіт показує справжній, а не передбачуваний рівень їхніх знань і вмінь, дає можливість об'єктивно оцінювати досягнення кожного учня і всієї групи в цілому після будь-якого проведеного ним заняття. Завдяки цьому ми мали можливість зробити висновок про ступінь незасвоєного учнями навчального матеріалу і запропонувати необхідні прийоми для активізації навчальної діяльності кожного учня на занятті.

Пошуковий експеримент передбачав розробку комп'ютерних вправ і завдань із використанням сучасних інформаційно-комунікаційних технологій для активізації навчальної роботи учнів на заняттях технології, що забезпечували б процес формування глибоких теоретичних знань і практичних умінь. Процес розв'язання вправ і завдань характеризувався тим, що він враховував усі види навчально-пізнавальної діяльності учнів на заняттях технології, а саме засвоєння теоретичного матеріалу, формування практичних умінь та набуття навичок, прагнення до самостійності в роботі, продуктивність результатів діяльності.

У відповідності з результатами констатуючого експерименту здійснювалася цілеспрямована корекція навчального процесу з метою ефективного формування теоретичних знань та практичних вмінь на заняттях з технології.

Рівень сформованості теоретичних знань і вмінь (формуючий експеримент)

# data[].attributes.attachment_link.description
Сучасний стан суспільного розвитку, динамічні зміни в усіх сферах людської діяльності зумовлюють зростаючу потребу суспільства у формуванні творчої особистості з високим рівнем інтелектуального розвитку, креативних можливостей, здатної до створення та засвоєння інновацій у будь-якій галузі.

# data[].attributes.headline
Виконайте завдання

# data[].attributes.subject
Виконайте завдання

# data[].attributes.attachment_link.title
Поштові служби інтернету. Створення електронної скриньки. 7 клас