# data[].attributes.body
1) Millisesse taimerühma kuulub:
Lõhnav maarjahein kuulub õistaimede rühma
2) Kirjelda taime välimust:
Pähiku moodustavad õied, mis on umbes 1cm pikkune. Lõhnav maarjahein 3-õieline ja mõlemasuguline on tipmine õis teised õied on suguorganid kaotanud. Terava tipuga ja nahkjad on taime libled. Sõklal on 8mm pikkune ohe. Tumekollased kuni roostepruunid on tolmukapead. Vili lõhnav maarjaheinal on kohvripruun ja 2mm pikkune teris, mis on välissõklaga osaliselt liitunud. Tal on enamvähem sile ja püstine või tõusev juur. Narmasjuurestik on tal.
3) Kuidas taim paljuneb:
Lõhnav maarjahein paljuneb seemnetega.
4) Levik ja ohtrus Eestis.
Ta on sagedase levikuga Eestis.
5) Kas taim kuulub looduskaitse alla:
Ei, lõhnav maarjahein ei kuulu looduskaitse alla.
6) Kasutamine ja tähtsus:
Iseloomuliku lõhna kumariini sisaldavad kõik taime osad, mis on mürgine ja põhjustab südametegevuse, vereringe ja hingamise häireid. Kuigi kariloomadele on ta ka ohtlik söövad loomad teda ikkagi. napside maitsemiseks on kasutatud kõrsi nii parfümeerias kui ka tubakasortide valmistamisel. Teda on pandud pesu- ja riidekirstudesse ja kappidesse koide ja teiste parasiidide peletamiseks. Lõhnav maarjahein on tähtsal kohal ka pruudikimbus. Venituse ja ülepingutuse korral aitab. Vahel muutub ka põlluumbrohuks.
7) Pilt lõhnavast maarjaheinast:

# data[].attributes.body
1) Millisesse taimerühma kuulub:
Jugapuu kuulub paljasseemnetaimede rühma
2) Kirjelda taime välimust:
Jugapuul on tumerohelist läikivad okkakuube. Käbid mis sügiseti jugapuul on on punased ja neid nimetatakse marikäbideks. kuid need marjad on mürgised. Kuigi käbi punane lihakas kest mürgise seemne ümber on söödav ja magus, pole soovitav seda ikkagi süüa. Võrsed, okkad, koor on väga mürgised, puit pole nii väga. Puit on pruunikaspunane.
3) Kuidas taim paljuneb:
Seemnetega paljuneb jugapuu. Kännuvõsudest uueneb hästi. Pistokstest või maha painutatud ja mullaga kaetud okste abil on ka võimalik jugapuul paljuneda.
4) Leviks ja ohtrus Eestis:
Jugapuu on Eestis harva levinud, peamiselt Lääne-Eestis, Saaremaal, ja Hiiumaal levinud. Jugapuu kasvab parkides kultiveeritult.
5) Kas taim kuulub looduskaitse alla:
Jah, jugapuu kuulub II kategooria alla, kuna ta on vähese levikuga.
6) Kasutamine ja tähtsus:
Mingil määral puid, seemned, võrsed, okkad ja koor on mürgised.  Oksendamine, maos tugevad valud, kõhulahtisus, peapööritus, puupilli laienemine ja teadvuse kaotamine on inimese mürgitusnähud kui ta jugapuu marja sööb. Jugapuu puit sobib hästi nikerdustöödeks. Hinnalise mööbli ja vibude valmistamiseks kasutati vanasti. Kõdunemisele vastupidav. Vaiguta liik meie okaspuudest. Dekoratiivne on jugapuu. Laseb hästi kärpida, tahma ja gaaside suhtes pole jugapuu tundlik.
7) Pilt jugapuust

# data[].attributes.body
1) Millisesse taimerühma kuulub:
Karukold kuulud sõnajalataimede rühma.
2) Kirjelda taime välimust:
Karukolla eospeades on eoslad, eoslad asuvad hõredalt lehistunud kandja tipus. Kandja pikkus umbes 18cm ja eospea kuni 6cm. Leht karukollal on igihaljad, väikesed ja naaskeljad. Kollakasroheline või roheline on leht. Karukolla vars on 2m pikkune umbes, roomav, tugevasti harunev ja tõusvate okstega. Nõrgalt arenenud harunevad lisajuured asuvad varre küljes.
3)Kuidas taim paljuneb:
Karukold paljuneb eostega. Eellehed moodustuvad eostest. Mõlemasugulised, naerikujulised, muguljad, klorofüllita on eellehed. Suguorganid arenevad eellehtedel. Uus taim areneb viljastanud munarakust.
4) Levik ja ohtrus Eestis:
Eestis on karukold tavaline.
5) Kas taim kuulub looduskaitse alla:
Jah, karukold kuulub III kategooria alla , kuna teda ohustab rohke kogumine, aeglane kasv ja metsatööd.
6) Kasutamine ja tähtsus
Karukolda eosid kasutati varem puudrina imikutele, hõõrdunud, haudunud kohtadele ja haavade panemiseks. Läätsede lihvimiseks optikas kasutati. Fotograafias ja näitelaval.
7) Pilt karukoldast

# data[].attributes.body
1) Millisesse taimerühma kuulub:
Roossammal kuulub sammaltaimede rühma.
2) Kirjelda taime välimust:
Roossammal "õie" läbimõõt on natukene üle paari sentimeetri. Lehed on suured ilusad tumerohelised ja nad on koondunud rosetina varre tippu. Roossammal on tüvi all ja lehetutt otsas. Vars on imetillukeste soomusekujuliste lehekestega kaetud.
3) Kuidas taim paljuneb:
Roossammal paljuneb eostega. Soodsates tingimustest idanevad ja igast eosest tekib eelniit, millest tekkib isas- ja emastaimed, kes toodavad sugurakke. Harjas eoskupra areneb viljastatud munarakust, mille moodustavad eosed. Eoskupar on kuni 7mm pikkune, silinderjas peaaegu, punakal värvunud ja neid esineb harva.
4) Levik ja ohtrus Eestis:
Eestis on roossammal tavaline sammaltaim.
5) Kas taim kuulub looduskaitse alla:
Ei, roossammal ei kuulu looduskaitse alla.
6) Kasutamine ja tähtsus:
Praktilist väärtust roossammal ei oma.
7) Pilt roossammast

# data[].attributes.body
1) Millisesse taimerühma kuulub:
Põisadru kuulub vetika taimerühma.
2) Kirjelda taime välimust:
Põisadru on umbes kolmveerand meetri pikkune. Pruunvetikas on põisadru ehk ta on pruuni värvi. Vahel võib  pruun värv muutuda mustjaks. Põisadru haru haruneb kaheks ja need harunevad veel kaheks ja nii edasi. Põisadru põied asetsevad paarikaupa taime harudel ja see aitab vees püsti seista. Kinnitusketas on alumises otsas, millega ta kinnitub veekogu põhjas.
3) Kuidas taim paljuneb:
Põisadru paljuneb suguliselt. Talluse tipus paiknevad paljunemisorganid, mis on heledama värvusega ja paksenenud.
4) Levik ja ohtrus Eestis:
Põisadru on levinud kogu maailmas ja Eestis on tavaline merevetikas.
5) Kas taim kuulub looduskaitse alla:
Ei, põisadru ei kuulu looduskaitse alla.
6) Kasutamine ja tähtsus:
Komposteeritud põisadru kasutatakse väetiseks ja põisadru on mineraalaineterikas ja hea väetis paeklibustele põldudele.
7) Pilt põisadrust