# data[].attributes.body
Hvordan påvirker magtanvendelse ansat eller patient (vi har ikke bestemt os for fokus)

Vi er i tvivl om, hvorvidt vi vil fokusere på børne- eller voksenpsykiatrien

# data[].attributes.body
Ret ny idé så ikke så meget konkret.
- tager udgangspunkt i den nye app be real.
- er den oprettet som et modsvar til perfekthedskulturen?
- er brugerne villige til at poste når som helst, når appen beder om det eller tænker de alligevel over hvad de laver, når de poster?
- fokusgruppeinterview i en vennegruppe. evt. spørgeskema til gymnasieklasse
-pilot undersøgelse med spørgeskema

Kan man og skal man være real på internettet?

Problemformulering:
Hvad er appen et udtryk for i samfundet af en tendens? Er det godt eller dårligt?

adfærdspsykologi

Hartmond Rosa
Gergen

# data[].attributes.body
Interesse: Gamle psykologiske teorier, der har negative konsekvenser for kvinder der ikke ammer.

Mødre der skammer sig over at vælge amning fra eller ikke kan amme.

Inddrage profiler fra instagram der tilbyder et fællesskab for dem der oplever at blive udskamme for ikke at amme og/eller selv har det svært med det

Psykologiske tekster/retninger:

Socialkonstruktionisme - fortællinger der kommer fra vores udviklingspsykologiske og biologisk psykologiske kendinge, de

Udviklingspsykologi - tilknytning

Litteratur fra forelæsning om poststrukturalisme herunder:

Davies, B. (1989). Frogs and snails and feminist tales: Preschool children and gender. Sydney: Allen & Unwin.

Foucault, M. (1980). Power/knowledge: Selected interviews and other writings. New York: Pantheon Books.

Gergen, K. (2004). Virkelighed og relationer. Dansk Psykologisk Forlag.

Hall, S. (2001). The spectacle of the ‘other’. I M. Wetherell, S. Taylor & S. J. Yates (red.), Discourse theory and practice: A reader (s. 324-344). London: Sage.

Jørgensen, M. W., & Phillips, L. (1999). Diskursanalyse som teori og metode. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Krøjer, J. (2003). Det mærkede sted – køn, krop og arbejdspladsrelationer. Frederiksberg: Roskilde Universitetsforlag.

Staunæs, D. (2003). Skæve køn, skæve eksistenser. Kvinder, Køn og Forskning, 11(1), 70-81.

Staunæs, D. (2004). Køn, etnicitet og skoleliv. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Søndergaard, D. M. (1996). Tegnet på kroppen. Køn: koder og konstruktioner blandt unge voksne i Akademia. København: Museum Tusculanum.

# data[].attributes.body
Problemformulering: Hvordan det danske samfund ekskluderer personer der ikke placerer sig i de binære kønskasser vi har lavet.

- Noget med hvordan de ekskluderes ved omklædningsrum der er inddelt i mand/kvinde, hvordan vi har indrettet alt efter det
- Psykologisk teori/retning:

# data[].attributes.body
Interesse: Hvordan sprog om kønsakten bidrager til voldtægtskultur eller mangel på seksuel tilfredshed hos kvinder eller alle (begge holder)

Problemformulering: Hvordan bidrager det danske sprog om de binære køns kønsorganer til voldtægtskultur?

Empiri: romanen "Når mænd forlader mig" af Johanne Bille
Teori: Socialkonstruktionisme (Gergen),  Simone de Beauvoir,
Metode: socialkontruktionistisk Litterær analyse af roman,

Maja Malou Lyse til inspiration

Begreb der beskriver vaginas aktion under penetration. Et modspil til fortællingen om kvindens kønsorgan som noget passivt der penetreres. mandens kønsorgan gør noget ved kvindens, som den accepterer men ikke tager del i (denne fortælling overføres til voldtægtskultur fx)

Den seksuelle akt som vi forstår den ved de to binære køn. Simone de Beauvoir fx. De ord vi knytter til mand/kvinde med tilhørende kønsorganer under den seksuelle akt og hvordan de bidrager til ulighed (Verdens største befolkningsundersøgelse SEXUS om danskeres sexliv og seksualitet, beretter om kæmpe ulighed)

Socialpsykologi - Gergen, Judith Butler?

# data[].attributes.body
Emnet ville omfavne temaer som personlighed og socialitet, og reflektere over, om det er noget indre eller udelukkende ydre faktorer, der gør et menneske kriminelt. Her kan man arbejde ud fra en case, som man kan analysere med behavioristisk, kognitiv, psykoanalytisk, trækteori eller kritisk psykologisk teori. Her vil man altså kigge på noget personlighedspsykologi og socialpsykologi. Casen kan understøttes af kvalitative livsverden interviews.

# data[].attributes.headline
Udgangspunkt i en roman som et udtryk for/skildring af et eksisterende fænomen 

# data[].attributes.subject
Udgangspunkt i en roman som et udtryk for/skildring af et eksisterende fænomen 

# data[].attributes.body
Interesse: Kan være alle mulige romaner - kom med idéer. Her et eksempel med "Mænd forklarer mig ting" som værk (autofiktiv)

Empiri: fx "Mænd forklarer mig ting"
Teori: "Kvinder og magt" af Mary Beard, Socialkonstruktionisme (Gergen), Stuart Hall, the spectacle of the other
Metode:

“Mænd forklarer mig ting” af Rebecca Solnit - bogen der ledte til ordet “mansplaining" som er et alment kendt fænomen i dag

"Argumenter imod kvinder" af Birgitte Possing - kommer bl.a. ind på mansplaining

evt som teori socialkonstruktionistisk teori: Magt og kvinder - handler om fortællinger om kvinder fra oldtiden der præger vores syn på kvinder i dag

Metode:

Litterær analyse

begrebslig analyse

Teori - Psykologiske tekster/retninger:

Socialkontruktionisme - Gergen, Butler

Litteratur fra forelæsning om poststrukturalisme herunder:

Davies, B. (1989). Frogs and snails and feminist tales: Preschool children and gender. Sydney: Allen & Unwin.

Foucault, M. (1980). Power/knowledge: Selected interviews and other writings. New York: Pantheon Books.

Gergen, K. (2004). Virkelighed og relationer. Dansk Psykologisk Forlag.

Hall, S. (2001). The spectacle of the ‘other’. I M. Wetherell, S. Taylor & S. J. Yates (red.), Discourse theory and practice: A reader (s. 324-344). London: Sage.

Jørgensen, M. W., & Phillips, L. (1999). Diskursanalyse som teori og metode. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Krøjer, J. (2003). Det mærkede sted – køn, krop og arbejdspladsrelationer. Frederiksberg: Roskilde Universitetsforlag.

Staunæs, D. (2003). Skæve køn, skæve eksistenser. Kvinder, Køn og Forskning, 11(1), 70-81.

Staunæs, D. (2004). Køn, etnicitet og skoleliv. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Søndergaard, D. M. (1996). Tegnet på kroppen. Køn: koder og konstruktioner blandt unge voksne i Akademia. København: Museum Tusculanum.

# data[].attributes.body
Interesse: Samfundet (patriarkatet) bestemmer over kvinders kroppe mere end kvinder selv. Måske kan man trække tråde til at andre (institutioner fx) gerne vil bestemme over kvinders beklædning: tørklæde, mavebluse m.m.
Hvad gør det ved den enkelte at friheden til egen krop indskrænkes

Empiri: "Abortfortællinger" af Laura Kristensen, Evt politiske udspil fra Polen eller udtalelser fra Retten til liv
Teori: Alt der handler om at trække den lavtstående pol ned (kvinder)
Metode:

Retten til liv (abortmodstandere i DK). To kvinder er døde indtil videre som følge af den nye lovgivning på området i Polen

Folk der har fået foretaget en abort. Hvordan føler de det?

Måske noget med religiøse fortællinger op imod nye abort modstandsbevægelse.

Psykologiske tekster/retninger:

Poststrukturalisme - Socialkonstruktionisme - Gergen

Måske biologisk psykologi. Binære forståelse af køn - kvinden er lavet til at være primær omsorgsperson for børn

Litteratur fra forelæsning om poststrukturalisme herunder:

Davies, B. (1989). Frogs and snails and feminist tales: Preschool children and gender. Sydney: Allen & Unwin.

Foucault, M. (1980). Power/knowledge: Selected interviews and other writings. New York: Pantheon Books.

Gergen, K. (2004). Virkelighed og relationer. Dansk Psykologisk Forlag.

Hall, S. (2001). The spectacle of the ‘other’. I M. Wetherell, S. Taylor & S. J. Yates (red.), Discourse theory and practice: A reader (s. 324-344). London: Sage.

Jørgensen, M. W., & Phillips, L. (1999). Diskursanalyse som teori og metode. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Krøjer, J. (2003). Det mærkede sted – køn, krop og arbejdspladsrelationer. Frederiksberg: Roskilde Universitetsforlag.

Staunæs, D. (2003). Skæve køn, skæve eksistenser. Kvinder, Køn og Forskning, 11(1), 70-81.

Staunæs, D. (2004). Køn, etnicitet og skoleliv. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

Søndergaard, D. M. (1996). Tegnet på kroppen. Køn: koder og konstruktioner blandt unge voksne i Akademia. København: Museum Tusculanum.

# data[].attributes.body
Identitetsmarkører gennem fællesskaber på SOME

Hvordan skaber vi identitet gennem sociale medier - hvordan vi inddrager os selv i fællesskaber der fremviser vores politiske holdninger og værdier; fx Body positive, eller det at gå imod selvudviklingskulturen - Som fx Katrine Gisiger. Man kunne kigge på forskellige subkulturer eller fællesskaber

# data[].attributes.body
- Fx inddrag bogen "brev til en nybagt forælder" af Chimamanda. En feministisk tilgang til barnet som forælder.
Kan diskuteres i forhold til biologisk og udviklingspsykologi
-

# data[].attributes.body
Et emne: kunne være seksuel kærlighed og behovet for det intime i relationer til andre mennesker evt. sat op imod aseksualitet hvor behovet ikke er der.

Undersøge det: med interview af aseksuelle eller nogle hvor at fysisk intimitet betyder meget

Hvad er kærlighed for et begreb?
Inden for psykologien er kærlighed der eller er den der ikke?

Kærlighed er et grundbegreb, man kan ikke rigtig undersøge det empirisk.

Ikke adfærdspsykologi.

Empiri: interview aseksuelle.

Find et problem!!

# data[].attributes.headline
Individets forbindelse mellem krop og sind

# data[].attributes.subject
Individets forbindelse mellem krop og sind

# data[].attributes.body
Problemformulering:
Tema/område:
Hvad gør det psykologisk ved individet at vokse op i Danmark vs. Afrika, med fokus på "opdragelse" i folkeskolen.
I Danmark: "sid stille", "ti stille", "ræk hånden op". I Afrika: Rytmisk tilgang til individet og der igennem læring.
En tese om at børn i Afrika vokser op med en større connection mellem krop og sind, hvor børn i Danmark bliver skolet til at adskille krop og sind og benytte sig af fornuften. Og herfra en undersøgelse af hvad det så gør ved individet. Må individet gå på kompromis med sin indre lyst, for at passe ind i et dansk velfærdsamfund?

Teori:
Udviklingspsykologi?
Socialpsykologi?

Metode:
Grounded theory?

Empiri:
Et håb om at kunne udføre egen feltforskning/observation på en skole i Afrika - evt. via legat. - Herefter foretage observation i en dansk folkeskole klasse og sammenligne disse to. - Herefter finde teori der kan udfolde empirien.

# data[].attributes.body
En udvikling, fra interviews til cases (tests, opgaveløsning og spil). En omfattende rekrutteringsform (der kan vare flere uger), som muligvis medvirker til, at ansøgerne oplever et pres.

fra et arbejdstager perspektiv: personlighed + social psykologi

fra et arbejdsgiver perspektiv: muligvis ift. fordele og ulemper ved denne rekrutteringsform. anvendes til at vinde de bedste kandidater

Reference: Djøfbladet - Nye rekrutteringsformer stiller store krav (Troles Kølln 2018)

# data[].attributes.body
Hvordan kan det være, at nogle diagnoser er mere acceptable end andre? I folkemunde er et begreb som stress almindeligt, og acceptabelt, hvor der er andre ting vi ikke snakker om? Hvad afføder dette? Er det en medie diskurs, handler det om den kultur der er et given sted eller noget tredje?

# data[].attributes.body
Et tredje emne: hvordan finde kærlighed i dag og under Corona? Online dating, dating apps som tinder eller gå i byen. Formålet er sex eller formålet er en kæreste. Hvorfor have en kæreste?

Undersøge det: eksperiment på dating app. Interviews.

# data[].attributes.body
Et andet emne:  kunne være parforholdet og parterapi. Hvad vil det sige at være i et kæresteforhold? Flydende grænser for forhold, seksualitet og stabilitet. Skilsmisse og hvorfor holde fast i en partner, når man ikke ellers ved hvad der er derude.

Undersøge det: interview parterapeut. Analyse af diskurs og italesættelse af parforhold i medier. Analyse af ugeblade med brevkasser. Analyse af Tv-programmer som gift ved første blik.

Skal man blive sammen i en verden hvor der er flydende grænser? Er det bare en norm at være i parforhold mand og kvinde?

Hvad er formålet?
-Vil gerne have at folk bliver sammen

Skilsmisse er noget dårligt og folk skal blive sammen.
Eller ægteskab er noget dårligt og burde laves om fordi empiri pejer på at det er dårligt fordi folk bliver skilt.

Hvad er det at være menneske og væsen?

Der er nogle grundlæggende karakteristika ved mennesket, som gør at de mødes i nogle tætte og intime relationer.

Og når folk bliver skilt bliver det derfor problematisk, fordi de mister den stabilitet.

Tænk over præmisserne for hvorfor skilsmisse er dårlig.
Og det kræver mere undersøgelse.

Teori:
Gary Chapman (1992), The Five Love Languages: How to Express Heartfelt Commitment to Your Mate.

Gottman Method Couple Therapy

# data[].attributes.body
Et fjerde emne: kærlighed i asiatisk/japansk kultur. Boyfriend for rent. Robotter og Manga. Faldende fødselsrate et reelt problem. Hvorfor date virkelige mennesker når man kan date en robot?

Undersøge det: dokumentar om dating i Japan, dating simulation games,

# data[].attributes.body
Alternativ titel
Diagnoser og Semantik

# data[].attributes.headline
Hvorfor har individet behov for at kategorisere sig selv og andre? - Hvad gør disse kategoriseringer ved individet?

# data[].attributes.subject
Hvorfor har individet behov for at kategorisere sig selv og andre? - Hvad gør disse kategoriseringer ved individet?

# data[].attributes.body
Tema/område:
Vi kategoriserer os selv og hinanden hele tiden i alt hvad vi gør. Men hvorfor er de kategoriseringer så vigtige for os?
Hvilken seksualitet har du? Hvilket køn identificerer du dig selv med? Spiser du kød? osv osv.
Mulig problemformulering:
Hvornår går brugbare prototyper til at være problematiske stereotyper?
Er det nødvendigt at vi kategoriserer? Eller er det bedre at vi lader være? Er det muligt at lade være, eller er det et menneskeligt grundvilkår? Og i så fald, hvorfor?

Teori:
Social psykologi: Social kategorisering og prototyper.

"Out of mind but back in sight: Stereotypes on the rebound" - Macrae. N, et. al. (1994).

"Stereotypes and prejudice their automatic and controlled components" - Devine, P. (1998).

Videnskabsteori:
Poststrukturalisme?
Socialkonstruktivisme?

Metode:
?

Empiri:
Spørgeskema?

# data[].attributes.body
Retning 1: Kriser som noget positivt

Retning 2: Iscenesættelse af sig selv på skriftlige ansøgning

Retning 3: Hvilke psykologiske processer sker der ved en fyring? Hvorfor betyder arbejdet så meget?

# data[].attributes.body
Tema/område:
Fokus på (forskellig?) opdragelse i folkeskolen. Rudolf Steinar-skolen sigter mod: "at lære barnet at fordybe sig fagligt og samtidig bruge sit kreative potentiale, både i de teoretiske og de praktiske 🤬. En ligevægt mellem faglighed og kreativitet giver en indre sikkerhed og tro på sig selv, som giver styrke gennem livet".

Hvilken virkning har det på barnet kontra en 'almindelig' dansk folkeskole, som ikke i lige så høj grad vægter kreativiteten?

Teori:
Aktør-netværksteori --> måske den kan bruges i forhold til Rudolf Steiner-skolen, fordi den netop omhandler, at man altid vil være påvirket af andre. Sker dette især på Rudolf Steiner-skolen, eftersom de i lige så høj grad lærer gennem kreativitet?

Empiri:
Feltforskning/observation på to folkeskoler. Evt. i samme kommune.
Vi er interesserede i at arbejde med Grounded Theory (induktiv teori) (empiri før teori).

# data[].attributes.body
Klausuler og kvoter vedr. handicappede på arbejdsmarkedet

# data[].attributes.headline
Øremærket barsel til far (24+24 modellen)

# data[].attributes.subject
Øremærket barsel til far (24+24 modellen)

# data[].attributes.body
Stikord
Barnet er ikke længere 'sikret' et års barsel
Far forpligtet til at tage 11 uger
11 uger kan ikke overføres
Barnets behov
Amning vs. flaske - barnets udvikling
Faderen vs. Moderens rolle i et moderne samfund
Kvindens værd på arbejdsmarkedet
Fædre og fødselsdepression
Historisk perspektiv
Ligestilling

Mulige områder (mange)
Socialpsykologi
G. Meads: 'Den generaliserede anden'
Udviklingspykologi
Personlighedspsykologi

- Freud, Jung, Erikson (ku' også være spændene)

# data[].attributes.body
ideen er inspireret af hekseri som et fristed og fællesskab for kvinder. – undersøge hvordan en spiritualitet og kvindepsykologi måske eksisterer i praksis i heksekultur/fællesskab. Moderne hekseri bygger på en kvindelig livsverden, og kan ses som et fristed fra et androcentrisk samfund. Her er kvinden, og alt hvad kvinder oplever og vil opnå i fokus

til dette er det interessant at knytte kvindepsykologi – en psykologisk retning der undersøger kvinders livsverden og erfaringsgrundlag som grundlæggende en anden end mænds, og som arbejder med at omfavne dette og det feminine. Nogle gange påtager det sig et element af gudindelære, det spirituelle eller mystik der måske ikke andre steder opfattes som validt. Denne spiritualitet betyder ikke en fraskrivning af moderne videnskab, derfor kunne det være interessant at undersøge denne retning af psykologi og dens element af mystik. Hvad er dens egentlige ideer? Er dens ideer faktisk noget der kunne hjælpe kvinder, og med hvad? Ser man dette i moderne hekseri – som en vej til en frigørelse

Bøger der inspirerer ideen:

Mod en ny kvindepsykologi – en nyvurdering af kvindens virkelighedsopfattelse der fremhæver styrken i kvindelig ”svaghed” af psykiater Jean Baker Miller.

Du er gudinden - religiøsitet og teologi hinsides gudfader af teolog Lene Sjørup.

De indre gudinder – en ny kvindepsykologi af psykiater Jean Shinoda Bolen.

# data[].attributes.body
- Hvordan opleves det for subjektet at være ledig? Hvad gør det ved subjektet at være menneske i dette samfund? Altså ledighed i et præstationssamfund

Nøgleord: Diskurser, subjektets følelser og deres årsagsforklaringer, hvorfor mister folk fodfæstet - altså alle kan 'blive ramt' af arbejdslivets mærkværdighed, selvom man er uddannet osv, samfundets modsigelser og paradokser ift. ledighed,

Metoder: måske semistruktureret livsverdensinterview?
analyse: måske kritisk diskursanalyse?

Videnskabsteori: Fænomenologi og socialkonstruktivismen

# data[].attributes.body
Munchausen by proxy, er en psykisk lidelse hvor en voksen (oftest mor) fremprovokere skader hos sit barn, for herved at opnå en tilfredsstillelse i form af opmærksomhed, ros, accept fra omgivelserne.

Det kunne være interessant at undersøge hvad der ligger til grund og om det evt kunne være fordi moderen selv har haft mangel på de ting i sin opvækst.

# data[].attributes.headline
Unges indstilling til omverdenen (med henblik på Jungs begreber om introvert og ekstrovert)

# data[].attributes.subject
Unges indstilling til omverdenen (med henblik på Jungs begreber om introvert og ekstrovert)

# data[].attributes.body
Problematik:
- Ensom og utilstrækkelig (Fomo, Jomo)
- Forskellige typer menneskers håndtering af sociale normer (konstitueringer osv.)
Problemformulering/spørgsmål:
- Hvordan det senmoderne samfunds sociale normer påvirker individets konstituering af dets sociale livsverden?
- Hvordan er henholdsvis introverte og ekstroverte udfordret i samfundet og i det sociale liv (FOMO / JOMO)?
Metode:
- Casestudier
Mulige teorier/retninger:
- Socialpsykologi (Jung, Mead, evt. Wenger mf.)
- Samfundsskabte normer og internalisering
Gruppe/interesserede:
Sara, Sidsel, Miranda & Iben

# data[].attributes.body
Noter:
Projektet er ikke helt konkretiseret endnu, men her er nogle noter til hvad man bl.a. kunne komme ind på:

Hvordan skaber vi identitet gennem sociale medier - hvordan vi inddrager os selv i fællesskaber der fremviser vores politiske holdninger og værdier; fx Body positive, eller det at gå imod selvudviklingskulturen - Som fx Katrine Gisiger.

Hvordan man skaber identitet på SOME. Hvordan forskellige fællesskaber på SOME fungerer som identitetsmarkører.

Hvordan påvirker SOME fællesskaber vores identitetsskabelse – Hvilke subjekter skabes der

Hvordan skaber vi vores identitet gennem SOME

Hvordan bruges SOME til selvaktualisering/selvrealiserings (Hvordan bruges det som processer til selvrealisering).

Hvorfor er selvrealiseringsbegrebet så aktuelt blandt unge, især på SOME?

Hvad er selvrealiseringsbegrebet – hvordan skaber det subjekter.

Teori:
Gergen
Goffman faceteori og frontstage og backstage
Foucault teori om Panopticisme (iscenesættelse, overvågning og deciplinering)

Svend brinkmann: imod selvaktualisering og selvrelisering

Metode:
spørgeskema
Analyse af nogle influensere ? fx. katrine
Finde en subkultur eller gruppe på SOMe - fællesskab og identitet.

# data[].attributes.body
Problematik:
- En normalitet at 'skamme sig' selvom det kan have meget negative konsekvenser for individet (selvskade, spiseforstyrrelse mm.)
- det senmoderne samfund: fre regler til idealer og en følelse af at gøre alt forkert, fordi man forsøger at gøre alt rigtigt
Problemformulering:
- Er det sundt eller usundt at skamme sig? (Konsekvenser vs. muligheder: opdragelse, overholdelse af retningslinjer osv.)
Stikord:
- Hvad er skam? hvorfor opstår følelsen?
- Forskellen på skyld og skam
Teorier/retninger:
- Affekt, Erikson, udviklingspsykologi

# data[].attributes.body
Hypotese: Mænd har sværere ved at søge psykisk hjælp end kvinder, hvilket resulterer i at flere mænd end kvinder ender i selvmordsforsøg, misbrug, fattigdom, overvægt etc.

Problemformulering: Hvorfor søger mænd ikke hjælp? Og hvad kan vi gøre for at mænd føler det tryggere at søge hjælp?

Teori: Statestik som belæg for hypotese, psykologisk personlighedsteori om mænd, stigma, socialpsykologi

Metode/Empiri: Case studier / Interview / Kvalitativ metode

# data[].attributes.body
- en undersøgelse af skam som fænomen i det moderne samfund

Forslag til PF
Hvordan opleves og håndteres (frigørelsen af) skam, og i hvor høj grad er det muligt at blive skamfri?

Tema
Fænomenet skam (-og skyld)

Inspiration
- “Alle går rundt og skammer sig” Torben Sangild, Zetland, 31/01-22
(17 min)

Teori
Udviklingspsykologi (Eriksen)
Socialpsykologi (Jean Paul Satre)

Forslag til metode
Mixed Methods ?
Anonymt spørgeskema blandt medstuderende? +
Semistrukturerede interview

Empiri
Kvantitativt materiale (forskning)

Arbejdsspørgsmål
1) I hvor høj grad er skam en essentiel del af at være menneske?
2) Hvorfor opstår ønsket om frigørelse fra skam?
3) I hvor høj grad er det muligt at blive ‘skamfri’?

Stikord
#skam/shame skamfuld/ #stolthed/pride #udskamning #samvittighed #skamfri

Gruppe
Trine + Frederik +🤞🏼🤞🏼

# data[].attributes.body
Hvilke muligheder og begrænsninger (i menneskesyn, for udvikling/forandring) giver dokumentationspraksisser i en institution?

Socialpsykologi, ANT (evt. med udgangspunkt i Tine Jensens forelæsning fra FMK2).
Institutioner kan være PPR (eller daginstitutioner og skoler), Jobcentre, Plejehjem,

Empiri: dokumentanalyse, evt. interviews

Hvilket område skal vi vælge:

Børne/unge - vi har adgang til nemt adgang daginstitutioner, det er spændende med trivsel og læring

Jobcentre – lidt mere sårbart, hvem kan vi kontakte? Socialrådgivere andre? Kan vi finde nogle jobsøgende?

Ideen om at se på beskæftigelsesplaners funktion i kommuner og indflydelse på relationen i jobcentrene

Tekster vi allerede nu kan trække på:

Elgaard Jensen, T. (2003). Aktør-Netværksteori – en sociologi om kendsgerninger, karakker og kammuslinger. Papers in Organization, 48, 3-28. (FMK2)

Jensen, T., Krøjer J., & Hansen K. G. (2010). Inklusion i interaktiv deltagelse i folkeskolen: Et forskningsprojekt om køn, teknologi og læring. Roskilde: Roskilde Universitet. S. 8-21. (FMK2)

Jensen, T. (2011). Pædagogisk dokumentation – mellem kategorier og kreativitet. I C. Højholt (red.), Børn i vanskeligheder – samarbejde på tværs (s. 147-176). København: Dansk Psykologisk Forlag. (FMK2)

Andersen, P. Ø., Hjorth, K. & Schmidt, L. S. K. (2008). Dokumentation og evaluering mellem forvaltning og pædagogik. Københavns Universitet. (Fra litteraturlisten, i Jensen (2011))

Atkinson, P., & Coffey, A. (2004). Analysing documentary realities. I D. Silverman (red.), Qualitative research: Theory, method and practice (s. 56-75). London: Sage.  (FMK3)

# data[].attributes.body
Uddrag fra inspirationsartikel:
“…Skam er en del af vores liv, for nogle mere end andre. Nogle er blevet opdraget med udskamning som redskab, nogle er blevet udskammet i skolen, på arbejdspladsen, i vennekredsen. Vi skammer os over vores kroppe, vores mad, vores fattigdom, vores rigdom, vores seksualitet, vores hjem, vores arbejdsindsats, vores afhængighed, vores forældre, vores børn, vores sygdomme, vores gerninger. Nogle skammer sig over at være et menneske, der ødelægger kloden. Nogle skammer sig helt grundlæggende over at være til. Flere end man lige skulle tro. Det står mig klarere end nogensinde, hvor meget skam stadig fylder i 2022, efter at jeg har læst de hundredvis af beretninger, jeg har fået fra Zetlands medlemmer. Fordi skam handler om det, vi gerne vil gemme væk, har stort set alle i besvarelserne ønsket at være anonyme, så både Ida og de andre navne i artiklen er pseudonymer.”

# data[].attributes.body
Kan vinkles på mange måder
- kategorisering af emotioner (fx med udgangspunkt i de universelle grundfølelser)
- kulturrelativistisk blik
- hierarkisering af emotioner, forherligelse af lykke, undersøge værdien i andre følelse fx tristhed = introspektion, vrede = forandring, handling
- Andre følelser end glæde/lykke patologiseres pga. psykiatriske diagnoser som depression, angst, sorg (Horwitz & Wakefield)
- biologisk komponent? fx vi vil gerne trøste grædende børn
- emotioner ift. kognition, bevidsthed
(Stanley Schachters tofaktor-teori om emotioner)
- man kunne også tage udgangspunkt i en emotion (fx vrede, er den produktiv eller destruktiv? (Nussbaum))
- effekten af at udtrykke følelser for hvordan det opleves: 1.) kulturrelativistisk: komparativt med andre kulturer hvor man er mere ekspressiv, 2.) sætte ord på/reagere på følelser, fx ift. retraumatisering, fortrængning (kunne være med teori fra psykoanalyse, evt. traumatologi)