# data[].attributes.headline
Hvilken betydning har kolonitiden for folkemordet i 1994?

# data[].attributes.subject
Hvilken betydning har kolonitiden for folkemordet i 1994?

# data[].attributes.body
Inden kolonitiden var Rwanda opdelt i provinser, distrikter og bakker. Dette gjorde at det var svært for en enkelt person at få alt for meget magt, da der altid var konkurrenter. Bakkerne, som var den mindst administrative enhed, var styret af 3 forskellige ledere, med hver deres ansvarsområde.

Da Belgierne kom til Rwanda begyndte de på deres reformer, hvor al magten blev centraliseret hos én enkelt person. Det problematiske ved dette, var at Tutsi’erne blev valgt af Belgierne til at sidde ved magten, da de fysisk lignede Europæerne mere end Hutu og Twa folket, derfor mente man at deres intelligens var mere lig med Europæernes. Dette var med til at skabe en større opdeling mellem Hutu og Tutsi folket, da Hutuerne følte sig undertrykt.

Det blev også meget sværere for Hutu’er at komme ind på videregående uddannelser, hvilket også gjorde det næsten umuligt for dem at komme ind på videregående uddannelser.

# data[].attributes.headline
 Viden om flygtningelejre (brug slutningen af Stjerneklars dokumentar og Deadlineinterview)

# data[].attributes.subject
 Viden om flygtningelejre (brug slutningen af Stjerneklars dokumentar og Deadlineinterview)

# data[].attributes.body
Efter folkedrabet blev identificeret, sendte FN tropper og humanitær bistand i form af flygtningelejre til flygtningene. Flugtruter og sikkerhedsområder blev etableret af væbnet FN tropper.

Dog trak læger uden grænser sig ud af Congo’s flygtningelejre i 1994.

# data[].attributes.headline
 Viden om internationale mediers syn på Afrika? (Kristian Str.s foredrag og Kilde 5 – interview med journalist Øjvind Kyro)

# data[].attributes.subject
 Viden om internationale mediers syn på Afrika? (Kristian Str.s foredrag og Kilde 5 – interview med journalist Øjvind Kyro)

# data[].attributes.body
Øjvind Kyro kalder det redaktionel racisme, altså at Afrikaneres liv ikke anses som særlig vigtigt i forhold til menneskers’ liv i vesten. Det er derfor at en artikel omkring stenkast i Danmark, fylder 10 gange mere end artiklerne omkring et folkemord i Rwanda, eller en krig i Congo som har koster 5.000.000 mennesker livet. Den tredje verden dækkes ekstremt dårligt, den er simpelthen ikke spændende nok for redaktionerne i vesten.

# data[].attributes.headline
Det internationale samfunds rolle – hvilken politik føres, og hvilken betydning får det?·       Viden om USA og FNs strategi? (kilde 1+2 i kompendiet + Kristian Str. Foredrag og Stjerneklar i Deadline og dokumentar og kilde 4, som ikke er en kilde,men en diskussionsartikel

# data[].attributes.subject
Det internationale samfunds rolle – hvilken politik føres, og hvilken betydning får det?·       Viden om USA og FNs strategi? (kilde 1+2 i kompendiet + Kristian Str. Foredrag og Stjerneklar i Deadline og dokumentar og kilde 4, som ikke er en kilde,men en diskussionsartikel

# data[].attributes.body
Kilde 1+2: UNAMIR beder om hjælp fra USA og har ligeså stille samlet informationer omkring Interhamwe, nu hvor de har alle deres oplysninger, konsulterer de USA og beder om hjælp; desværre vælger USA ikke at hjælpe, da dette ville stride mod en af deres mandater betroet til Rwanda. USA var nemlig heller ikke særlig interesserede i at hoppe ind i Rwanda, da de lige havde fået tæsk i Somalia.

“En primitivt udrustet gruppe af massakrerende hutuer kunne man slå tilbage på få uger med 5.000 veludrustede soldater, vurderede FN’s udsendte, generalmajor Roméo Dallaire. Absolut en overkommelig militæropgave. Man valgte at overhøre ham.” Lyder det fra Kilde 4.

”Der opstår visse forpligtelser, når man anvender det udtryk [folkemord],” sagde en talskvinde fra det Hvide Hus i juni 1994 i et klodset forsøg på at forklare, hvorfor man ikke bare kunne kalde en spade for en spade. En udtalelse, der i virkeligheden eklatant afslørede Det Hvide Hus’ løgnagtige (og kujonagtige) strategi for åben mikrofon.

# data[].attributes.headline
Hvad er Frankrigs rolle i folkemordet? - Hvordan er de aktive i folkemordet? - Hvilket efterspil har der været over for Frankrig i 2021?

# data[].attributes.subject
Hvad er Frankrigs rolle i folkemordet? - Hvordan er de aktive i folkemordet? - Hvilket efterspil har der været over for Frankrig i 2021?

# data[].attributes.body
Kommissionen konkluderede, at Frankrig ikke gjorde nok for at forhindre folkedrabet, under den daværende præsident Francois Mitterrands ledelse.

Forholdet mellem Rwanda og Frankrig er stadig anspændt et kvart århundred senere, også selvom at det har længe har været historie med Mitterrand.

Der er forskellige synspunkter på denne problemstilling. Var Frankrig medskyldig? Gjorde de ikke nok og var det derfor "Usynligt" for dem? Der har i mange år cirkuleret anklager om, at Frankrig slet ikke gjorde nok for at stoppe massakrerne, og også var medskyldig i forbrydelserne. Konklusionen på dette er ikke til at vide, men præsident Macron udtrykte håb om, at rapporten nu kan åbne op for et meget bedre forhold mellem de to nationer. Om det så bliver tilfældet, det må man vente og se.

# data[].attributes.body
Relion:

Romersk-Katolsk: 56,5%

Protestant: 26%

Adventisme: 11,1%

Muslimer: 4,6%

Forskellige stammereligioner: 0,1%

Ingen: 1,7%

Etnisk fordeling i % ud fra befolkningen: Hutu (Bantu) 84%, Tutsi (Hamitic) 15%, Twa (Pygmæer) 1%

# data[].attributes.headline
Hvad kendetegner Belgiens rolle i folkemordet? - Hvordan agerer de som kolonimagt under imperialismen og under folkemordet?

# data[].attributes.subject
Hvad kendetegner Belgiens rolle i folkemordet? - Hvordan agerer de som kolonimagt under imperialismen og under folkemordet?

# data[].attributes.body
(Baggrundsviden)

Rwanda var under tysk kolonistyre i slutningen af 1800-tallet, men blev overdravet til Belgien efter 1. Verdenkrig (Tyskland tabte).

Problemet var at tyskerne fra start favoriserede tutsierne frem for hutuerne, og de fik derfor også stor indflydelse i regeringen af Rwanda. Den samme favorisering skete under den belgiske styring af landet. Man foretrak tutsierne fordi blev anset som “klogere” end hutuerne. Derfor fik de også tildelt bedre stillinger - og de fik dermed også mere politisk magt. Belgien var således med til at forstærke opdelingen af de to etniske grupper, samt undertrykkelsen af hutuer. (bl.a. også gennem etnicitetkortet)

Under selve folkemordet sendte belgien soldater til Rwanda, men deres sympati lå ikke længere hos tutsierne (fordi tutsierne ønskede selvstændighed). Belgierne følte sig således forrådt, fordi de altid havde støttet dem, mens de samtidigt blev presset fra hutuernes side.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan det ske - Hvilke forudsætninger er til stede i Rwanda?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan det ske - Hvilke forudsætninger er til stede i Rwanda?

# data[].attributes.body
Folkedrabet var planlagt af Hutuer, som var meget utilfredse om at skulle dele magten med Tutsierne, og derfor ville de så skaffe sig af med tutsierne, så det ikke var muligt at dele magten med dem. Dette skete efter de 10 stadier, af Gregory Stantons. Først, Klassificering, hvor de inddelte tutsierne i grupper og sikrede at de ikke blev mixede op. Generelt så er klassificering noget alle lande egentlig har, den ene måde kan være mere farlig end den anden, for eksempelvis har vi i Danmark, jyder, sjællænder, store mennesker, små mennesker osv, men så snart at der bliver opdelt for meget i en region eller land og på den måde bliver behandlet forskelligt, for eksempel, mennesker med anden etnisk baggrund, er det der, hvor det bliver farligt. Dette er præcis det scenarie som var i Rwanda. Nemlig mellem Tutsier og Hutuer. Derfor var opdelingen, “dem” og “os”. Næste stadie er symbolisering, hvor der bliver adskilt grupper fra hinanden i samfundet, hermed altså bliver adskilt i grunden, at der bliver vedtaget særlige navne og symboler(eksempel: “jøden”) Tredje stadie, Dehumanisering, går ud på at diskriminere, og derfor er navnet også “Diskriminering”. Her er det når en dominerende gruppe i samfundet, bruger nogle love og en politisk magt til at fratage retten for frihed og diverse rettigheder, fra mindre magtfulde grupper. Det fjerde stadie går ud på at en bestemt gruppe umenneskeliggøres og derfor bliver set på som værende “ikke-mennesker”, fordi alle de menneskelige egenskaber ignoreres, og bliver derfor set som “dyr” eller også sagt “skadedyr” (eksempel: jøder = rotter) Efter dette stadie er der organiseringen, som er en hel befolkning, altså ikke en lille gruppe eller ledere, men nærmere en befolkningsgruppe, om du gad at være med eller ej, var det et krav for din egen overlevelse og dine tættes. Dette stadie går ud på at organisere folkedrabene , som er en enormt vigtig detalje, for at få folkedrabet til at lykkes. Efter dette er organiseret, er det tid til det sjette stadie, nemlig polarisering, her er det grupperne som bliver helt skilt ad i samfundet. Her bliver der udtrykt vold, sådan at midten i samfundet ligesom er væk, og der kun nu er højrefløjen tilbage. Næst er forberedelsen, forberedelsen er planlagt, nemlig at der bliver planlagt “den anden løsning” på jødiske armenske, Tutsi eller andre målrettede gruppe “spørgsmål”. Her bliver der ofte brugt eufemismer for at tilsløre deres intentioner, ved at henvise til deres mål som en “etnisk udrensning” osv. der bliver her købt alle former for våben. Efter dette, er det forfølgelse som det næste stadie, nemlig stadie 8. Her identificeres og udskilles ofrene på baggrund af deres tilhørsforhold til en bestemt gruppe. Her bliver der brugt dødslister, sådan at samfundets borgere kan udskilles. Eller at ofrene udpeges ved hjælp af symboler eller klædestykker(tvang til at bære). Det 9. stadie, er udryddelse, som svarer til overgrebene på dem som de ønsker udslettet. Her begynder masse fordrivelser, voldtægt, drab og udvikling til et egentligt folkedrab. I dette stadie er dehumaniseringen lykkes for gerningsmændene. Det sidste stadie, det 10. er benægtelse, som giver sig selv, at når drabene er stoppet, kommer benægtelsen. Man afviser dermed at et folkedrab har fundet sted, og på den måde kan man begå dem igen og igen.

·       Viden om relationen mellem hutuer og tutsier historisk (kompendie)

Hutuer - agerdyrkere, som dannede de sidste 84% af befolkningen

Tutsier - kvægavlere, som udgjorde omkring 15% af befolkningen

Twa-folket - jægere og samlere, der kun udgjorde 1% af befolkningen

Belgierne besluttede i 1933, at lave en folketælling, altså inddele befolkningen i 3 grupper, Dem som var høje, måtte ifølge belgierne jo så være tutsier og var dem der blev dræbt, hvor at dem der var lave og bredere, måtte være hutuer. Der blev så lagt et identitetskort til hver individ, som “afslørede” hvad du var, og dem der var tutsier, blev dræbt. Dem der så var en blanding, altså ægteskab mellem hutuer og tutsier, måtte selv vælge hvilken gruppe de ville høre til.

# data[].attributes.headline
Hvad karakteriserer folkemordet i grundlæggende træk? - Hvilke aktører er involveret og hvad gør de forskellige? - Hvordan forløber det?(i grove træk)

# data[].attributes.subject
Hvad karakteriserer folkemordet i grundlæggende træk? - Hvilke aktører er involveret og hvad gør de forskellige? - Hvordan forløber det?(i grove træk)

# data[].attributes.body
Efter at den daværende præsidents fly i 1994, d. 6. april, blev skudt ned af et missil, blev tutusierne beskyldt for at stå bag angrebet. Ud fra denne anklage blev alle hutuer opfordret til at udrydde landets tutsier.

På enormt kort tid, 3 måneder, blev omkring 800.000 mennesker slået ihjel. Det var dog ikke kun tutsier som blev slået ihjel, for de hutuer, som ikke ønskede at deltage i folkedrabet, blev også slået ihjel. Udover drab, blev der også gjort andet forfærdeligt ved tutsikvinder, der blev nemlig foretaget massevoldtægter af tutsikvinder.

# data[].attributes.headline
Hvilke udfordringer og konflikter opstår i forbindelse med flygningelejrene - udfordringer, konflikt, misforståelse af sandheden, verdens viden om, hvem der er ansvarlig?

# data[].attributes.subject
Hvilke udfordringer og konflikter opstår i forbindelse med flygningelejrene - udfordringer, konflikt, misforståelse af sandheden, verdens viden om, hvem der er ansvarlig?