# data[].attributes.body
Jalkapalloa voi harrastaa monen laiset vammaiset, kuten näkövammaiset, CP-vammaiset ja pyörätuolivammaiset. CP- vammaistenjalkapallojoukkueessa on vain seitsemän pelaajaa. Vammaiset pelaavat omissa joukkueissaan. Sähköpyörätuolilaisten jalkapallo on uusin laji. Näkövammaiset käyttävät silmälappuja. Heidän maalivahtinsa saa olla näkevä. CP-jalkapallovammaisilla on oma joukkue Suomessa "siipiveikot". Heille on ollut EM- ja MM-kisoja. Vammaisjalkapalloilijat käyttävät aikalailla samoja sääntöjä, kuin normaalisti. Vammaisjalkapallo ei eroa paljoa normaalista jalkapallosta.

# data[].attributes.body
Pöytätenniksessä liikuntavammaiset urheilijat kilpailevat kymmenessä luokassa. Vammaisluokissa 1-5 urheilijat kilpailevat pyörätulissa ja luokissa 6-10 pystyasennossa. Mitä pienempi luokka, sitä huonompi on urheilijan toimintakyky. Urheilijat luokitellaan toimintakyvyn perusteella, jossa huomioidaan pelaajan ulottuvuus, lihasvoima, liikerajoitukset, tasapaino sekä kyky pitää mailasta kiinni.

# data[].attributes.body
Judo on paralympialaji näkövammaisille urheilijoille ja myös kehitysvammaisten urheilijoiden Special Olympics-laji. Sovellettua judoa harrastetaan Suomen Judoliiton jäsenseuroissa. Sovelletun judon toimintaa on ollut Suomessa jo 30 vuoden ajan. Lajin SM-kilpailut järjestetään vuosittain yhdessä vammattomien SM-kilpailujen yhteydessä.

Judoa harjoitellaan siihen tarkoitetulla tatamilla. Pyörätuolilla liikkuville on mahdollisuus pyörätuolin pyörien puhdistamiseen ennen judosaliin menoa. Pyörätuolilla liikkuvalle on esteetön pääsy tatamialueelle. Tatamialueella ei ole pilareita. Patterit yms. terävät rakenteet ovat suojattuja ja ne erottuvat riittävällä kontrastilla ympäristöstään. Tatamialueen ympärillä on vähintään 3 m suoja-alue. Kahden vierekkäisen tatamialueen suoja-alue on 4 m. Tatamialueella ei ole rakoja tai kompastumisen vaaraa aiheuttavia tasoeroja. Judosalin minimihuonekorkeus on 2,5 m.

# data[].attributes.body
Pyörätuolicurlingia pelaavat ne, jotka käyttävät päivittäisesti pyörätuolia. Pyörätuolicurlingissa harjaaminen on kiellettyä ja heitto tapahtuu paikaltaan. Sen vuoksi heiton tarkkuus on tärkeä.
Pyörätuolicurling alkoi Euroopassa 1990-luvulla.

# data[].attributes.attachment_caption
Pyörätulirygbya pelataan koripallokentällä, ja peli välineenä on lentopallo.

# data[].attributes.body
Pyörätuolirugby on kesäparalympialaji. Se on hyvin taktinen kontaktilaji, joka on suunniteltu pyörätuolia käyttäville henkilöille, joilla on rajoituksia myös käsien toimintakyvyssä.

# data[].attributes.body
Ratsastuksessa on viisi luokkaa (I, II, III, IV, V) jotka jaetaan vamman ja sarjan mukaan.
Ratsastajan tavoitteena on esittää hevosella puhtaita, säännöllisiä ja irtonaisia askellajeja sekä pehmeitä, lennokkaita ja vaivattomia liikkeitä. Ratsastajat voivat käyttää apuvälineitä. Sokeat ratsastajat saavat käyttää apunaan ääniapua. Joukkueeseen kuuluu kolme ratsastajaa. Kilpailuissa on määritellyt ratsastusasut.

# data[].attributes.body
Pyöräily on kesäparalympialaji liikunta- ja näkövammaisille urheilijoille. Pyöräily on myös kehitysvammaisten Special Olympics -laji sekä elinsiirron saaneiden MM- ja EM-kisalaji.
Riippuen henkilön toimintakyvystä pyöräilyssä käytetään tavallista pyörää, kolmipyörää, tandemia tai käsipyörää. Näkövammaiset pyöräilijät polkevat tandempyörää yhdessä pilottipyöräilijän kanssa. Ratapyöräily ajetaan velodromilla pikamatkana. Maantieajossa matkan pituus vaihtelee luokkien mukaan. Naisilla ja miehillä on omat kilpailusarjansa.

# data[].attributes.body
Miten eroaa yleisestä tenniksestä?
Pyörätuolitenniksessa, kuten voit arvata siinä on pyörätuolit ja säännöissä tennispallo saa osua maahan kaksi kertaa, muuten lajissa on samat säännöt.

Pyörätuolit pyörätuolitenniksessa ovat kevytrakenteisia ja helposti kääntyviä. Niissä on joko 3 tai 4 pyörää.
Pyörätuolitennistä on pelattu noin 30 vuotta ja alkoi Yhdysvalloista josta se sitten levisi Eurooppaan.

# data[].attributes.body
Boccia on liikuntavammaisten henkilöiden yksi suosituimpia harraste- ja kilpaurheilulajeja Suomessa. Se vaatii hyvää tarkkuutta ja keskittymiskykyä. Bocciassa kilpaillaan kansainvälisesti sisäpelissä vaikeavammaisten luokissa paralympialaisissa sekä MM- ja EM-kilpailuissa. Lievempivammaiset kilpailevat sisäpelissä Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa. Kansainvälisellä tasolla miehet ja naiset pelaavat samoissa sarjoissa, mutta kansallisella tasolla on usein naisille oma sarja.

# data[].attributes.body
Uinti on yksi suosituimmista paraurheilulajeista. Uinnin kilpailutoimintaan osallistuvat liikunta-, näkö- ja kehitysvammaiset uimarit.  Lajeina uinnissa ovat vapaa-, selkä-, rinta- ja perhosuinti sekä kaikista edellä mainituista uintilajeista muodostuva sekauinti. Kansainvälisen Paralympiakomitean IPC:n alaisessa parauinnissa kilpailijat luokitellaan.  toimintakyvyn mukaisiin luokkiin.
Lajia pääsee harrastamaan Uimaliiton alaisissa uimaseuroissa ja -kilpailuissa.

# data[].attributes.body
Lacrossea pelataan 10-henkisellä joukkueella, johon kuuluu maalivahti, kolme puolustajaa, kolme keskikenttäpelaajaa ja kolme hyökkääjää. Tavoitteena on laukoa pallo vastapuolen maaliin ja eniten maaleja tehnyt joukkue voittaa. Lacrossea pelataan haavipäisellä mailalla eli crossella.

# data[].attributes.body
Siinä joukkueeseen kuuluu korkeintaan 12 pelaajaa ja 5 on kerrallaan kentällä

Pyörätuolit tehdään pelaajille mittojen mukaan niin että istuma-asento, tasapaino ja liikkuvuus on hyvät.

Siinä noudatetaan tavallisia koripallon sääntöjä

Kentällä yhdessä joukkueessa pelaa samaan aikaan kolme urheilijaa ja kaksi partneria partnerit eivät saa olla hallitsevassa roolissa kenttätapahtumisissa. Peliaika otteluissa on 4x8 min

# data[].attributes.body
Yleisurheilu on kesäparalympialaji liikunta-, näkö- ja kehitysvammaisille urheilijoille.
Yleisurheilun lajit jaetaan kenttä- ja ratalajeihin. Vammaisyleisurheilussa ohjelmassa ovat kaikki muut kenttälajit paitsi moukarinheitto ja seiväshyppy. Sen sijaan osalle liikuntavammaisten luokista on tarjolla keilanheitto ja elinsiirron saaneiden kilpailuissa pallonheitto. Ratalajeissa ohjelmassa on kaikki muut olympiamatkat paitsi aita- ja estejuoksut. Pyörätuoliurheilijoille on juoksumatkoja vastaavat kelausmatkat.

# data[].attributes.body
Istumalentopallo on lentopallosta kehitetty vammaisurheilulaji.

Laji on periaatteiltaan täysin normaalin lentopallon kaltainen, mutta sitä voivat pelata myös amputoidut ja muut alaraajavammaiset, joilta tavallisen lentopallon pelaaminen ei onnistu. Lentopalloon verrattuna kenttä on pienempi (10 x 6 metriä) ja verkko matalammalla (miehillä 115 cm, naisilla 105 cm). Aloitussyötön saa torjua. Palloa voi koskettaa millä tahansa ruumiinosalla, mutta lyönnin aikana pelaajan tulee koskettaa lattiaa jollain olkapäiden ja pakaroiden välisellä ruumiinosallaan. Seisomaan nouseminen, käveleminen ja muunkinlainen vartalon nostaminen on lajissa kielletty. [1]

Ensimmäisen kerran nykyisenkaltaista istumalentopalloa pelattiin Alankomaissa vuonna 1956, ja vuonna 1967 järjestettiin lajin ensimmäiset kansainväliset kilpailut. Paralympialaisten ohjelmassa istumalentopallo on ollut vuodesta 1980 (naisilla 2004).[1]

Istumalentopalloa voivat pelata myös vammattomat henkilöt tai esimerkiksi entiset lentopalloilijat, jotka eivät loukkaantumisten takia pysty tavallista lentopalloa pelaamaan. Muun muassa SM-sarjaa voivat pelata myös vammattomat.

# data[].attributes.body
Purjehdus
Purjehdus oli kesäparalympialaisten ohjelmassa vielä vuoden 2016 Rion paralympialaisissa, mutta se pudotettiin sen jälkeen paralympiaohjelmasta.
Yksinpurjehdus edellyttää purjehtijalta hyvää käsien toimintakykyä. Yhden hengen köliveneluokassa (2.4mR) vammaiset ja vammattomat purjehtijat kilpailevat samoissa kilpailuissa ja lisäksi vammaisilla on omat MM- kisat
Purjehdus on myös kehitysvammaisten urheilijoiden Special Olympics -laji.
Suomessa Special Olympics -purjehdustoiminta on Unified-purjehdusta, jossa toisena jäsenenä veneessä on vammaton henkilö. Kehitysvammainen urheilija voi toimia joko miehistön jäsenenä tai kipparina veneessä. Kilpailuissa kilpaillaan 2 ja 3 hengen miehistössä.

# data[].attributes.body
Pyörätuolikelauksessa kilpaillaan eri pituisilla matkoilla niihin tarkoitetuilla kolmipyöräisillä. Pyörätuolikelaus on yksi laajimmin harrastetuista vammaisurheilulajeista. Erilaisia matkoja ovat 100, 200, 400, 800, 1500, 5000, ja 10 000 metrin matkat. Niiden lisäksi on myös maraton, joka on noin 42 km. Urheilijat jaetaan neljään eri luokkaan heidän vammaisuutensa perusteella. Heidät jaetaan tasapainon, vatsalihasten ja käsilihasten toiminnan perusteella. Ne joilla vatsa- ja käsilihakset ovat kunnossa on vielä oma sarjansa.

# data[].attributes.body
Jousiammunassa vammaiset ja vammattomat voivat kilpailla yhdessä.
Myös olympialaisissa on ollut vammaisia. lajissa saa käyttää apuvälimetä esimekiksi laukaisukoukun, Rannetuen tai laukaisulaitteen käyttö on sallittua.
Sitä voi myös harrastaa silmä vammaiset

# data[].attributes.body
Kelkkajääkiekon ja jääkiekko. Näiden kahden version säänöt ovat pieniä poikkeuksia lukuunottamatta samat.
Suurempia eroja löytyy varustuksesta. Jalattomille tarkoitetussa kelkkajääkiekossa käytetään luistimien tilalta yleensä metallista ja muovista valmistettua, jäälle tarkoitettua kelkkaa. Lisäksi kelkkajääkiekossa käytetään kahta mailaa joita käytetään kiekon lyömisen, sekä vauhdin ottamiseen.'

# data[].attributes.body
vammaisampumaurheilu ei eroa mitenkään oikeasta ampumaurheilusta. joten kaikki voi harrastaa sitä.

# data[].attributes.body
Voimanosto on kesäparalympialaji liikuntavammaisille urheilijoille. Liikuntavammaisten voimanoston ainoa laji on penkkipunnerrus. Laji sopii henkilöille, joilla on hyvä ylävartalon toiminta- ja hallintakyky. Penkki on liikuntavammaisten nostajien osalta hieman muokattu.

# data[].attributes.body
Miekkailua suoritetaan paikalleen kiinnitetyissä pyörätuoleissa lyhyen etäisyyden päässä vastustajasta. Laji on suuunnattu näkökykyisille.

Samat säännöt kuin normaalissa miekkailussa, toki pyörätuoliversioon sovitettuna (eli esimerkiksi jalkatyötä ei ole) Lajissa käytetään kolmea asetta, eli säilää, florettia ja kalpaa.

Laji on ollut mukana kesäparalympialaisissa vuodesta 1960 ja se on ainoa pyörätuolinkäyttäjille suunnattu kamppailulaji. Lajissa on kolme kategoriaa raajojen liikkuvuuden sekä tasapainon mukaan.

Kansainvälinen lajijärjestö on nimeltään International Wheelchair Fencing Comittee.

# data[].attributes.body
Etsi tietoa vammaisurheilulajista. Huomioi lajin erityispiirteet ja kerro, miten laji poikkeaa lajin yleisversiosta, jos sellainen on.