# data[].attributes.headline
Роки правління (1019

# data[].attributes.body
Роки правління (1019-1054). Перший шлюб із Анною ( Княгиня Київська).
11 дітей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ярослав Мудрий

# data[].attributes.attachment_caption
Ілля Ярославович  князь новгородський (1019—1020)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ілля ярославович

# data[].attributes.attachment_caption
Володи́мир Яросла́вич роки життя (1020 — 4 жовтня 1052)

# data[].attributes.headline
 князь новгород

# data[].attributes.body
князь новгородський (1034—1052)

# data[].attributes.attachment_link.title
Володимир Ярославович

# data[].attributes.attachment_caption
Ізясла́в Яросла́вич роки життя ( 1024 — 3 жовтня 1078) 

# data[].attributes.body
руський князь із династії Рюриковичів. Великий князь київський (1054—1068, 1069—1073, 1077—1078). Князь турівський (1042—1052) і новгородський (1052—1054).

# data[].attributes.attachment_link.title
Ізяслав Ярославович

# data[].attributes.attachment_caption
Святослáв Ярослáвич роки життя (1027 — 27 грудня 1076)

# data[].attributes.body
Руський князь із династії Рюриковичів, князь чернігівський (1054 —1073) і великий князь київський (1073—1076)

# data[].attributes.attachment_link.title
Святослав Ярославович

# data[].attributes.attachment_caption
Все́волод Яросла́вич  роки життя ( 1030 —13 квітня 1093)

# data[].attributes.body
Руський князь із династії Рюриковичів. Великий князь київський (1076—1077, 1078—1093). Князь переяславський (1054—1076) і чернігівський (1077—1078)

# data[].attributes.attachment_link.title
Всеволод Ярославович

# data[].attributes.body
Князь володимирський (1054—1057), смоленський (1057—1060).

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігор Ярославович

# data[].attributes.attachment_caption
А́нна Яросла́вна (близько 1032 — між 1075 і 1089) — руська князівна, королева Франції (1051—1060).

# data[].attributes.attachment_link.title
Анна Ярославна

# data[].attributes.body
ТА ІНШІ.

# data[].attributes.headline
Внутрішня політика

# data[].attributes.subject
Внутрішня політика

# data[].attributes.body
Для скріплення влади в державі та впорядкування правових та соціальних відносин громадян за князювання Ярослава Мудрого було укладено збірник законів, так звану Правду Ярослава, що становить найдавнішу частину законів руського права — Руської Правди.

За Ярослава Мудрого поширилося і зміцніло християнство в Київській Русі, а також оформилася організаційна структура й церковна ієрархія: 1039 документально стверджено існування Київської митрополії, що перебувала в юрисдикції константинопольського патріарха. Ярослав узгодив церковний устав, яким визначалися права церкви і духівництва[17]. Крім призначення митрополитів на київську катедру, Церква Київської Русі користувалася автономією, включно з тим, що 1051 з ініціативи Ярослава собор місцевих єпископів обрав русина Іларіона митрополитом київським. За цього часу засновано також перші монастирі на Русі: св. Юрія, св. Ірини і славний Києво-Печерський 1051 р., які стали важливими культурними осередками, в яких писалися літописи, були школи іконописання.

За Ярослава Мудрого сталася і національна еволюція в Київській державі: варязький вплив залишився тільки в колі військової дружини, а державні діячі рекрутувалися здебільшого з місцевих людей, серед яких були: Вишата, Іван Творимирич, Костянтин, син Добрині та інші.

Ярослав Мудрий був високоосвіченою людиною, він дбав про освіту і культуру свого народу, заснував при Софійському соборі школу і бібліотеку. За його ініціативою почалася в Києві праця над перекладами грецьких та інших книг на церковнослов'янську мову, переписано багато книг, був укладений літописний звід.

Київська Русь за Ярослава Мудрого була великою і могутньою державою Європи, досягнувши на ті часи найвищого розвитку. Щоб зберегти цілісність своєї держави, а заразом забезпечити права своїх синів, Ярослав встановив систему наслідування (сеньйорату), згідно з яким старший брат Ізяслав дістав великокняжий престол у Києві, Святослав — Чернігівщину, Муром і Тмуторокань, Всеволод — Переяславщину, Суздаль і Ростовщину, Ігор — Володимир Волинський, В'ячеслав — Смоленщину.

# data[].attributes.headline
1-ша дружина: 

# data[].attributes.body
1-ша дружина: Анна
Ілля 1020 (?) — князь новгородський.

# data[].attributes.headline
2-га дружина: 

# data[].attributes.body
2-га дружина: Інгігерда — донька шведського короля Улофа III Шетконунга.
Володимир Ярославич (1020—1052) — можливо був одружений з Одою, дочкою графа Леопольда зі Штаде біля Бремену;
Ізяслав Ярославович (1024—1078) — в 1040 був одружений із Ґертрудою, дочкою польського князя Мешка II;
Святослав Ярославич (1027—1076) — був одружений з Одою, внучкою цісаря Генріха II;
Всеволод Ярославич (1030—1093) — улюблений син Ярослава, в 1046 був одружений із Марією, дочкою імператора Костянтина Мономаха; від шлюбу народився Володимир Мономах
Ігор Ярославич (†1060) — чоловік німецької принцеси Кунігунди, графині Орламіндської.
В'ячеслав Ярославич (1034—1057) — був одружений з Одою Штаденською.
Єлисавета Ярославна (Еллісіф) (†1076) — королева Норвегії, дружина короля Гаральда III Суворого, потім дружина короля Данії Свейна II Данського ;
Анастасія Ярославна (Аґмунда) (†1097) — королева Угорщини, дружина короля Андраша І;
Анна Ярославна (1032—після 1075) — королева Франції, дружина короля Генріха І.
Агата Київська — дружина англійського короля Едварда Вигнанця, ймовірно дочка Ярослава.

# data[].attributes.body
Батько: Володимир Святославич — великий князь київський.
Матір: Рогніда
Брати і сестри:
Вишеслав (бл. 980—бл. 995? до 1010), князь новгородський (990—1010)
Ізяслав (981—1001), князь полоцький (бл.990—1001)
Святополк (981—після 1019), князь турівський (990—1015), великий князь київський (1015—1019)
Святослав (бл.982—1015), князь древлянський (990—1015)
Мстислав (бл.983—1036), князь тмутороканський (бл. 990/1010—1023), чернігівський (1015—1036)
Предслава (між 983/986— після 1011 до 1042) ∞ наложниця польського короля Болеслава І
Всеволод (між 983/984—до 1015), князь володимирський (990—1008/1013)
Станіслав (бл.985—до 1015), князь смоленський (990—1015)
Судислав (бл.986? —1063), князь псковський (1014—1036)
Борис (л.986? —1015), князь ростовський (1010—1015)
Гліб (бл.987 ? —1015), князь муромський (1013—1015)
Прямислава (бл.987/988—?) ∞ Ласло Лисий, угорський князь
NN Володимирівна (?—?) ∞ Бернгард II, маркграф Північної марки
Позвізд (до 988/989—1015 ?), мав володіння на Волині.
Добронега (до 1011—1087) ∞ Казимир І, князь польський