# data[].attributes.headline
Yhteisöt esittäytyvät somessa -kamppis alkaa

# data[].attributes.subject
Yhteisöt esittäytyvät somessa -kamppis alkaa

# data[].attributes.headline
14.2. ystävänpäiväjuhlat ja NY Klubitalojen Ystävä 2021 -kunniakirjojen julkistus

# data[].attributes.subject
14.2. ystävänpäiväjuhlat ja NY Klubitalojen Ystävä 2021 -kunniakirjojen julkistus

# data[].attributes.body
NY Klubitalojen yhteinen ystävänpäiväjuhla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kalevalan päivä 28. helmikuuta on suomalaisen kulttuurin päivä. Elias Lönnrot kokosi Kalevalan. Kalevalaa kutsutaan Suomen kansalliseepokseksi. Kalevalan katsotaan kuuluvan koko maailmalle tärkeään kirjalliseen perintöön, maailmankirjallisuuteen. Kalevalan päivä on myös vakiintunut liputuspäivä.

"Kamanat kohottukohot
lakin päästä laskematta,
kynnykset alentukohot
kengän kannan koskematta,
pihtipuolet välttyköhöt,
ovet ilman auetkohot
tullessa vävyn tupahan,
astuessa aimo miehen!"
Kalevala, yhdeskolmatta runo
Kalevalan synty

Kalevala perustuu 1800-luvulla koottuihin kansanrunoihin. Elias Lönnrot teki 1800-luvun alkupuolella lukuisia runonkeruumatkoja Suomessa ja itärajan takana suomensukuisten kansojen asuinalueilla. Ensimmäinen versio Kalevalasta valmistui vuonna 1835 ja Uusi Kalevala vuonna 1849.

Kalevalainen runous perustuu kalevalaiseen runomittaan, kalevalamittaan. Ennen runojen taltioimista ne siirtyivät sukupolvelta toiselle suullisena perintönä, yleensä laulaen. Usein laulua säestettiin kanteleella.

Kalevalainen runous kertoo elämän koko kirjosta, arjesta, juhlasta, historiallisesta tapahtumista. Siihen kuuluu myös loitsuja ja rukouksia, tervetulotoivotuksia ja surunvalitteluja.

Elias Lönnrot

Elias Lönnrot (1802-1884) oli aikansa oppineimpia suomalaisia. Hän oli tutkimusmatkailija, mutta myös lääkäri ja tiedemies, monien terveydellisten ja tieteellisten julkaisujen laatija.

Lönnrot oli suomen kielen kehittäjä ja uudistaja. Hän toimi lääkärintyönsä jälkeen suomen kielen professorina ja laati eläkepäivinään mittavan suomen kielen sanakirjan.

Lönnrot syntyi Sammatin pitäjässä Haarjärven torpassa kyläräätäli Fredrik Juhana Lönnrotin ja hänen vaimonsa Ulriikan seitsenlapsiseen perheeseen, sisarussarjansa keskimmäiseksi.

Lönnrot kävi aluksi Tammisaaren pedagogiota ja sen jälkeen Turun katedraalikoulua, josta siihen aikaan valmistui pappeja ja virkamiehiä. Opinnot keskeytyivät varojen puutteeseen, ja Eliaksen oli lähdettävä rahaa ansaitsemaan. Kahden vuoden aikana hän kierteli isänsä ja veljiensä tavoin räätälintyössä kotipitäjässään ja sen ulkopuolellakin.

Lopulta varoja oli kylliksi, ja Lönnrot saattoi pyrkiä oppilaaksi Porvoon lukioon maaliskuussa 1820. Jo huhtikuun alussa hän kuitenkin erosi koulusta ja lähti Hämeenlinnaan saatuaan sieltä apteekkioppilaspaikan.

Apteekkarioppilaan lahjakkuus huomattiin Hämeenlinnassa ja hän sai tukijoita, joiden kannustamana Lönnrot suoritti työpäiviensä ohella yksityisoppilaana ylioppilastutkinnon.

Elias pääsi opiskelemaan Turun yliopistoon vuonna 1822. Ajan tavan mukaan Lönnrot opiskeli useita aineita, mm. lääketiedettä, latinaa, kreikkaa, historiaa ja kirjallisuutta. Rahoittaakseen opintojaan Lönnrot toimi kesäisin kotiopettajana. Turun yliopistossa hänen opiskelutovereitaan olivat mm. J. L. Runeberg ja J. V. Snellman.

Lönnrot suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1827. Hänen tutkielmansa aiheena oli muinaissuomalaisten jumalana pitämä Väinämöinen. Vuonna 1830 Lönnrot valmistui lääketieteen kandidaatiksi. Kaksi vuotta myöhemmin hän väitteli tohtoriksi aiheenaan suomalaisten maagiset eli taianomaiset parannuskeinot.

Tutkimusmatkailija ja runonkerääjä

Jo nuoresta asti Lönnrot halusi selvittää, mistä Suomen kansa on tullut ja millainen se on ollut. Vastausta tähän kysymykseen hän etsi 11 runonkeruumatkallaan vuosina 1828-1845.

Vuonna 1828 hän lähti ensimmäiselle runonkeruumatkalle Hämeeseen ja Savoon. Palattuaan Helsinkiin Lönnrot muokkasi keruusaaliista neljä Kantele-kansanrunovihkosta, jotka ilmestyivät omakustanteina. Viides jäi julkaisematta, kun ajatus yhtenäisestä eepoksesta syntyi.

Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ryhtyi rahoittamaan Lönnrotin keruu- ja julkaisutoimintaa. Hän kulki enimmäkseen kävellen, soutaen ja hiihtäen viidentoista vuoden aikana matkan, jonka pituus vastasi etäisyyttä Helsingistä etelänavalle. Matkoillaan Lönnrot keräsi noin 60 000 runosäettä, jotka hän kirjoitti käsin muistiin.

Lönnrotin runonkeruumatkojen tuloksena syntyivät hänen pääteoksensa Kalevala ja Kanteletar. Lönnrot jäljitti myös outoja sanoja, kasvien nimiä, sananlaskuja ja arvoituksia suomen kielen kehittämistä varten.

Lääkäri, professori ja perheenisä

Vuonna 1832 Lönnrot määrättiin piirilääkärin apulaiseksi Ouluun, missä sairastettiin paljon lavantautia ja punatautia. Naapurikaupungissa Kajaanissa kulkutautitilanne oli vielä Oulua vaikeampi. Seuraavana vuonna Lönnrot siirtyikin Kajaaniin, missä hän toimi 20 vuotta piirilääkärinä tehden sieltä rokotus- ja runonkeruumatkojaan. Lääkärinä Lönnrot korosti rokotusten, hygienian ja elintapojen merkitystä, eikä hyväksynyt taikauskoisia käsityksiä.

Elias Lönnrot avioitui 47-vuotiaana 26-vuotiaan Maria Piponiuksen kanssa. Esikoispoika Elias syntyi 1850, mutta menehtyi aivokalvontulehdukseen kaksivuotiaana. Perheeseen syntyi neljä tytärtä: Maria, Ida, Elina ja Tekla.

Vuonna 1854 Lönnrotin perhe muutti Helsinkiin, kun Lönnrot ryhtyi hoitamaan yliopistossa suomen kielen professorin virkaa. 1862 Lönnrot sai täyden eläkkeen ja kanslianeuvoksen arvon. Suurten juhlallisuuksien saattelemana hän siirtyi eläkkeelle, minkä jälkeen perhe muutti Lönnrotin synnyinseudulle Sammattiin.

Vuoden 1883 loppupuolella Lönnrotin voimat alkoivat heiketä ja hän menehtyi 19.3.1884.
Muokkaukset: 15.2.2018 päivitetty ingressi. 20.2.2018 poistettu tietolaatikko tarpeettomana. 28.2.2018 korjattu vuosiluku 1935 > 1835
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen kansalliseepoksen kokosi Elias Lönnrot.

# data[].attributes.body
15.3. Pönkkä
23.3. Roihula
31.3. Tönäri

# data[].attributes.headline
Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä, 19.3. vko 11

# data[].attributes.subject
Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä, 19.3. vko 11

# data[].attributes.body
Pönkässä rasisminvastainen paneelikeskustelu
meiltä mukana Jaana Rossi, Carmen Hedman

# data[].attributes.body
Roihula 17.3.
Pönkkä 30.3.
Tönäri 31.3.

# data[].attributes.headline
10 Hyvää tekoa -kampanja käynnistyy /Roihula

# data[].attributes.subject
10 Hyvää tekoa -kampanja käynnistyy /Roihula

# data[].attributes.body
Linnunpöntöt

# data[].attributes.headline
Uudet nettisivut ja juhlavuoden sivun tekeminen

# data[].attributes.subject
Uudet nettisivut ja juhlavuoden sivun tekeminen

# data[].attributes.body
7.-14.4.2022 Some-kampanja
Nyyti.fi

#aivanhyvä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvän mielen ruokapöydästä löytyy neljä K-kirjainta

Haastavia ruokailutilanteita ja -vaiheita tulee kaikissa perheissä. Jos tilanne lasten kanssa uhkaa mennä valtataisteluksi, kannattaa huomiota kiinnittää hyviin asioihin. Antamalla paljon positiivista huomiota, tilanne usein rauhoittuu. Myönteiseen tunnelmaan panostaminen kannattaa:

Kysytään hyviä kysymyksiä esim. Mikä on ollut parasta päivässä tänään?

Kuunnellaan kuulumisia. Jokaisella on mahdollisuus kertoa omista ajatuksistaan ja päivästään.

Kannustetaan: "Hienoa, kun olet oppinut ..." Lopeta ruokailutilanne aina myönteiseen kiitokseen - syömisen sujumisesta huolimatta. "Kiitos, kun juttelit hauskoja juttuja tai jaksoit istua paikallasi."

Kehutaan "Olen ylpeä sinusta" tai "Tykkään susta."

# data[].attributes.attachment_link.description
Haastavia ruokailutilanteita ja -vaiheita tulee kaikissa perheissä. Jos tilanne lasten kanssa uhkaa mennä valtataisteluksi, kannattaa huomiota kiinnittää hyviin asioihin. Antamalla paljon positiivista huomiota, tilanne usein rauhoittuu. Myönteiseen tunnelmaan panostaminen kannattaa: Kysytään hyviä kysymyksiä esim. Mikä on ollut parasta päivässä tänään? Kuunnellaan kuulumisia. Jokaisella on mahdollisuus kertoa omista ajatuksistaan ja päivästään.

# data[].attributes.body
Oisko meiltä jotain tässä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Joka vuosi tanssin päivään kuuluu Kansainvälisen teatteri-instituutin ITI:n julkaisema merkittävän tanssitaiteilijan julistus, joka nostaa esiin tanssin merkityksen. Tätä julistusta on perinteisesti luettu tanssin päivänä tanssinäytöksissä, -teattereissa ja tanssikouluissa.

Vuonna 2022 Tanssin tiedotuskeskus on kirjoittanut suomalaisen Tanssin päivän viestin, jota toivotaan luettavan ja levitettävän entiseen tapaan tanssialan tapahtumissa, kouluissa ja organisaatioissa (katso linkki vasemmalla).

Muista jakaa sisältöjäsi tai tapahtumiasi aihetunnisteella #tanssinpäivä ja #internationaldanceday

Kansainväliseksi tanssin päiväksi valittiin 29. huhtikuuta, sillä silloin vietetään tanssija, koreografi ja tanssiteoreetikko Jean-Georges Noverren (1727-1810) syntymäpäivää. Noverre vaati jo vuonna 1760 tanssin nostamista itsenäiseksi taidemuodoksi oopperan rinnalle ja esitti monenlaisia tanssia ja tanssijoita koskevia uudistusajatuksia.

Aloitteen Tanssin päivän vietosta teki Kansainvälisen teatteri-instituutin (ITI) tanssikomitea. Suomessa Tanssin päivää on vietetty jo vuodesta 1981.

Kansainvälisen tanssin päivän tarina

Tanssin päivän juhliminen on saanut alkunsa Suomesta. Vuonna 1981 eri tanssialat ryhtyivät yhdessä kohentamaan tanssin asemaa. Suomen Tanssialan Neuvoston (myöhemmin Tanssin Tiedotuskeskus) aloitteesta 9.11.1981 omistettiin tanssin päiväksi, jota vietettiin useilla paikkakunnilla. Päätapahtumana oli tanssinäytös Ruotsalaisessa teattereissa, joka kokosi yhteen eri tanssilajien edustajia ja ystäviä. Mukana esiintymässä oli yli sata tanssin ammattilaista ja harrastajaa.

Vuonna 1982 ITI:n (International Theatre Institute, Unesco) eli Kansainvälisen Teatteri-instituutin tanssikomitean toimesta aloitettiin Kansainvälisen tanssin päivän viettäminen. Idean takana oli komitean suomalaisjäsen Doris Laine (1931-2018).

Tanssin päivästä haluttiin luoda kansainvälinen tapahtuma, joka ei olisi erityisesti minkään maan omaisuutta. Valitsemalla päivämääräksi Jean-Georges Noverren (1727-1810) syntymäpäivä 29.4. tuotiin esiin tanssin historiaa.

Noverre oli tanssija, koreografi ja merkittävä tanssiteoreetikko. Hänen kirjoituksistaan on tunnetuin Lettres sur la Danse (Kirjeitä tanssista), joka ilmestyi 1760. Siinä Noverre paitsi vaatii tanssin nostamista itsenäiseksi taidemuodoksi oopperan rinnalle myös esittää lukuisia muita tanssia ja tanssijoita koskevia uudistusvaatimuksia. Lisää Noverresta Tiina Suhosen artikkelissa.

Gaaloja ja mielenosoituksia

Tanssin päivänä on järjestetty erilaisia tapahtumia ympäri Suomea. 1980-luvulla vietettiin valtakunnallisia pääjuhlia, joiden pitopaikkoina olivat Helsingin lisäksi muun muassa Jyväskylä, Oulu, Turku ja Joensuu. Tanssin päivän juhlissa luettiin tanssin päivän julistus ja nähtiin kotimaisten esiintyjien ohella kansainvälisten tähtitanssijoiden vierailuja muun muassa Tukholman Kuninkaallisesta Oopperasta, Pariisin Suuresta Oopperasta ja Moskovan Bolshoista.

Moskovassa tanssin päivän viettoon on liittynyt vuodesta 1992 lähtien "baletin Oscareiden" eli Benois de la Danse -palkintojen jakaminen.

Tanssin päivän tiimoilta on ollut mahdollisuus kiinnittää huomiota tanssin asemaan Suomessa ja tanssitaiteelle on hankittu näkyvyyttä monin erilaisin keinoin. Tanssin päivänä vuonna 1986 tanssijat marssivat mielenosoituksessa Eduskuntatalolle vaatien lisää tiloja ja tukea tanssitaiteelle.

Vuonna 1990 tanssiryhmät mittelivät paremmuudesta Töölön Kisahallissa lajinaan lentopallo. Suomen Tanssitaiteilijoiden Liiton järjestämässä turnauksessa mukana pelaamassa olivat Helsingin Kaupunginteatterin Tanssiryhmä Jorma Uotisen johdolla, Kansallisbaletti cheerleadereineen, Hurjaruuth, Katrilli ja Reijo Kela soolollaan 3 kosketusta kuutta tanssijaa vastaan.

Tanssin päivä laajeni Suomessa 1980-luvun puolivälistä lähtien tanssin viikoksi, jolloin keskitetään monenlaisia tapahtumia tanssin päivän ympärille. Tanssin päivän tehtävä on muuttumaton: saada huomiota tanssille ja tuoda esiin sen merkitystä jokapäiväisessä elämässä.
Lähteet: Tanssin Tiedotuskeskuksen arkisto, Doris Laine

# data[].attributes.attachment_link.title
Kansainvälinen tanssin päivä 29.4. | Dance Info Finland

# data[].attributes.attachment_link.description
Joka vuosi tanssin päivään kuuluu Kansainvälisen teatteri-instituutin ITI:n julkaisema merkittävän tanssitaiteilijan julistus, joka nostaa esiin tanssin merkityksen. Tätä julistusta on perinteisesti luettu tanssin päivänä tanssinäytöksissä, -teattereissa ja tanssikouluissa. Vuonna 2022 Tanssin tiedotuskeskus on kirjoittanut suomalaisen Tanssin päivän viestin, jota toivotaan luettavan ja levitettävän entiseen tapaan tanssialan tapahtumissa, kouluissa ja organisaatioissa (katso linkki vasemmalla).

# data[].attributes.body
Vapputapahtuma vanhuksille

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MHAW - Hyvää mieltä kulttuurista -toimintaviikon aikana paikalliset jäsenjärjestöt yhteistyökumppaneineen järjestävät omilla alueillaan mielen hyvinvointia pohtivia, tulkitsevia ja edistäviä kulttuuri- ja taidepainotteisia tapahtumia.

# data[].attributes.attachment_link.description
MHAW - Hyvää mieltä kulttuurista -toimintaviikon aikana paikalliset jäsenjärjestöt yhteistyökumppaneineen järjestävät omilla alueillaan mielen hyvinvointia pohtivia, tulkitsevia ja edistäviä kulttuuri- ja taidepainotteisia tapahtumia.

# data[].attributes.body
Roskien keruu

# data[].attributes.body
MHAW viikko samaan aikaan

# data[].attributes.body
Istutushommaa

# data[].attributes.body
Pelitapahtuma lapsille

# data[].attributes.attachment_link.title
Eino Leino 3 minuutissa | Suomen juhlapäivät

# data[].attributes.attachment_link.description
Eino Leino (1878-1926) oli tuottelias runoilija, lehtimies ja kriitikko. Katso tiivis tietopaketti Leinosta ja hänen elämäntyöstään.

# data[].attributes.body
Harjulan tapahtuma

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tule mukaan juhlimaan Suomen luontoa
jälleen vuonna 2023!

Suomen luonnon päivää juhlitaan joka vuosi elokuun viimeisenä lauantaina rennosti ja pilke silmäkulmassa. Suuntaa oleskelemaan ulkona ja liputa Suomen luonnolle. Kutsu kaverisi mukaan tai järjestä oma tapahtuma - tyyli on vapaa. Jaa luontojuhlasi tunnelmat somessa #suomenluonnonpäivä #liputanluonnolle

Ajankohtaista

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen luonnon päivä - Suomen Luonnon Päivä

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen luonnon päivää juhlitaan elokuun viimeisenä lauantaina rennosti ja pilke silmäkulmassa. Suuntaa oleskelemaan ulkona ja liputa Suomen luonnolle. Kutsu kaverisi mukaan tai järjestä oma tapahtuma - tyyli on vapaa. Voit myös jakaa luontojuhlasi tunnelmat #luonnonpäivä #liputanluonnolle.

# data[].attributes.headline
STT:n henkilöstöpäivät ja Nyryn henkilöstöpäivät 1.-2.9.2022

# data[].attributes.subject
STT:n henkilöstöpäivät ja Nyryn henkilöstöpäivät 1.-2.9.2022

# data[].attributes.body
Aihe auki

# data[].attributes.headline
8.9. Lukutaitopäivä (YK) ja Read Hour-kampanja

# data[].attributes.subject
8.9. Lukutaitopäivä (YK) ja Read Hour-kampanja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa.

Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

Koulutuksella on merkitystä erityisesti tyttöjen tulevaisuuden kannalta. Kouluakäyvä tyttö todennäköisesti avioituu vanhempana, saa vähemmän lapsia sekä kykenee huolehtimaan lapsistaan paremmin kuin kouluakäymätön.

Lukutaito on keskeinen tekijä kestävän kehityksen edistämisessä. Kestävän kehityksen neljännen tavoitteen päämääränä on taata kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet.

Tiesitkö, että:

Noin 91 prosenttia 15-24-vuotiaista nuorista osaa lukea. Lukutaidossa on kuitenkin suuria alueellisia eroja.

Huomattavista edistysaskelista huolimatta 260 miljoonaa 6-17-vuotiasta lasta ja nuorta ei edelleenkään käy koulua (tieto vuodelta 2017).

Vuonna 2015 yli 600 miljoonalta (55 prosentilta) peruskouluikäiseltä lapselta ja nuorelta puuttui riittävät perustaidot lukemisesta ja matematiikasta. Näistä noin kolmasosalla ei ollut pääsyä koulutukseen.

Koulunkäynnin ja lukutaidon aste on matala erityisesti Saharan eteläpuoleisen Afrikan maissa. Suuresta osasta kouluista puuttuvat muun muassa perusrakenteet ja -palvelut, kuten juomavesi, sähkö, tietokoneet ja internet sekä koulutetut opettajat.

Arviolta 750 miljoonaa aikuista ei osaa lukea. Kaksi kolmasosaa heistä on naisia.

Lähteet: United Nations Statistics Division, MDG report 2015, UNESCO Institute for Statistics-SDG, UNESCO Institute for Statistics

Teemapäivän kotisivu YK
Teemapäivän kotisivu Unesco

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukutaitopäivää vietetään 8. syyskuuta. Päivän tarkoituksena on muistuttaa kansainvälistä yhteisöä lukutaidon merkityksestä ja koulutuksen tärkeydestä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa. Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Lukutaito on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin. Lukutaidolla on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

# data[].attributes.headline
21.9. Alzheimerpäivä, muistiviikko 38 tai 39

# data[].attributes.subject
21.9. Alzheimerpäivä, muistiviikko 38 tai 39

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muistiviikon ja Aivoviikon tapahtumat

Tutustu oman alueesi tapahtumiin tapahtumakalenterissamme.

Lisäksi tietoa löytyy Facebookista.

Muistiviikko ja Maailman Alzheimer-päivä

Muistiviikko on Muistiliiton ja sen jäsenyhdistyksen tärkein toimintaviikko. Sitä vietetään vuosittain Maailman Alzheimer-päivän (21.9.) yhteydessä viikolla 38 tai 39 riippuen vuodesta.

Muistiliiton kattojärjestön Alzheimer's Disease Internationalin (ADI) johdolla on vietetty Maailman Alzheimer-päivää (World Alzheimer's Day) jo vuodesta 1994 ja vuodesta 2012 myös Maailman Alzheimer-kuukautta.

Aivoviikko

Aivoviikolla (vk 11) muistutetaan aivoterveyden vaalimisen merkityksestä.

Aivoviikolla on kansainväliset juurensa: The Dana Foundation tuo esille aivotutkimuksen tärkeyttä ja edistysaskelia. Suomeen Aivoviikon toi Neurologiset vammaisjärjestöt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistiviikko ja Aivoviikko | Muistiliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistiviikon ja Aivoviikon tapahtumat Tutustu oman alueesi tapahtumiin tapahtumakalenterissamme. Lisäksi tietoa löytyy Facebookista. Muistiviikko ja Maailman Alzheimer-päivä Muistiviikko on Muistiliiton ja sen jäsenyhdistyksen tärkein toimintaviikko. Sitä vietetään vuosittain Maailman Alzheimer-päivän (21.9.) yhteydessä viikolla 38 tai 39 riippuen vuodesta. Muistiliiton kattojärjestön Alzheimer's Disease Internationalin (ADI) johdolla on vietetty Maailman Alzheimer-päivää (World Alzheimer's Day) jo vuodesta 1994 ja vuodesta 2012 myös Maailman Alzheimer-kuukautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman sydänpäivää vietetään vuosittain syyskuun 29. päivä. Vuonna 2021 päivän teemana Suomessa on verenpaine. Milloin sinä mittasit viimeksi oman verenpaineesi?

# data[].attributes.headline
2.10. Vanhusten päivä, vko 40 vanhustenviikko

# data[].attributes.subject
2.10. Vanhusten päivä, vko 40 vanhustenviikko

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vanhustyön keskusliiton käynnistämät Vanhustenviikko ja -päivä ovat maassamme pisimpään juhlittuja valtakunnallisia teematapahtumia!
#LuontoAntaaVoimaa #Vanhustenviikko #ArvokasVanhuus
Vanhustenpäivää on vietetty jo vuodesta 1954 lähtien lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina. Sitä seuraava viikko on Vanhustenviikko. Tänä vuonna Vanhustenviikkoa vietetään 3.-10.10.2021 teemalla

Luonto antaa voimaa - Naturen ger kraft

Nappaa ideat Vanhustenviikon viettoon

Teemaa juhlistetaan koko vuoden ja liitto kannustaa yhteisöjä ja organisaatioita järjestämään toimintaa ikääntyneille ihmisille erityisesti Vanhustenviikolla. Vanhustyön keskusliitto tarjoaa ideoita ja materiaalia Vanhustenviikon tapahtumien järjestäjille. Jokaiselle Vanhustenviikon päivälle on luotu oma luontoon liittyvä teemansa.

Ideoita Vanhustenviikon tapahtumien sisällöiksi voi ilmoittaa ja käydä katsomassa Facebook-sivuillamme: Vanhustenpäivä ja -viikko. Tervetuloa keskustelemaan ja ilmoittamaan omista tapahtumistanne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vanhustenviikko ja -päivä | Vanhustyön keskusliitto | Luonto antaa voimaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhustyön keskusliiton käynnistämät Vanhustenviikko ja -päivä ovat maassamme pisimpään juhlittuja valtakunnallisia teematapahtumia! #LuontoAntaaVoimaa #Vanhustenviikko #ArvokasVanhuus Vanhustenpäivää on vietetty jo vuodesta 1954 lähtien lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina. Sitä seuraava viikko on Vanhustenviikko. Tänä vuonna Vanhustenviikkoa vietetään 3.-10.10.2021 teemalla Luonto antaa voimaa - Naturen ger kraft Teemaa juhlistetaan koko vuoden ja liitto kannustaa yhteisöjä ja organisaatioita järjestämään toimintaa ikääntyneille ihmisille erityisesti Vanhustenviikolla.

# data[].attributes.headline
10.10. Suomalaisen kirjallisuuden päivä 

# data[].attributes.subject
10.10. Suomalaisen kirjallisuuden päivä 

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen juhlapäivät: Aleksis Kivi alle kolmessa minuutissa | Suomen juhlapäivät

# data[].attributes.attachment_link.description
Aleksis Kivi on Suomen kansalliskirjailija. Hän kirjoitti ensimmäisen suomenkielisen merkittävän romaanin, Seitsemän veljestä. Hänen teoksistaan tuli tärkeä esikuva suomenkieliselle kaunokirjallisuudelle ja teatterille. 10. lokakuuta juhlitaan Aleksis Kiveä ja suomalaista kirjallisuutta. Työryhmä: Hannamari Hoikkala, Sixten Björkstrand, Rali Löyttyniemi Yle Oppiminen & Vetamix 2016

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Itsemurhien ehkäisypäivän tavoitteena on lisätä tietämystä itsemurhista, levittää tietoa ja vähentää itsemurhiin liittyvää leimautumista. Ennen kaikkea päivän tarkoituksena on tuoda esille sanomaa siitä, että itsemurha on estettävissä, itsetuhoisiin ajatuksiin on saatavissa apua ja itsemurhasta voidaan puhua turvallisesti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Itsemurhien ehkäisypäivän tavoitteena on lisätä tietämystä itsemurhista, levittää tietoa ja vähentää itsemurhiin liittyvää leimautumista. Ennen kaikkea päivän tarkoituksena on tuoda esille sanomaa siitä, että itsemurha on estettävissä, itsetuhoisiin ajatuksiin on saatavissa apua ja itsemurhasta voidaan puhua turvallisesti.

# data[].attributes.body
Vates & NY

# data[].attributes.body
Näköpäivä + valkoisen kepin päivä vko 41

# data[].attributes.body
Asunnottomien yön tapahtuma

# data[].attributes.body
YK:n köyhyyden ja syrjäytymisen vastainen päivä 17.10.

# data[].attributes.body
Turvalonkerot

# data[].attributes.headline
20.11. Lapsen oikeuksien päivä ja viikko 46

# data[].attributes.subject
20.11. Lapsen oikeuksien päivä ja viikko 46

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista.

Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun.

Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä. Mukaan teemaviikkoon voivat lähteä myös järjestöt, kunnat ja seurakunnat.

Teemaviikon järjestää lapsi- ja nuorisojärjestöjen, lapsiasiavaltuutetun toimiston, seurakuntien ja valtion toimijoiden yhteinen lapsen oikeuksien viestintäverkosto. Viikko järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2018.

Lue lisää: www.lapsenoikeuksienviikko.fi

Ruotsinkieliset kampanjasivut: www.veckanforbarnetsrattigheter.fi

Seuraa myös sosiaalisen median kanaviamme:

-

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsen oikeuksien päivä ja viikko - Lapsenoikeudet.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälistä Lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen oikeuksien päivän yhteydessä vietettävä teemaviikko, jonka tavoitteena on lisätä Lapsen oikeuksien sopimuksen tunnettuutta ja lapsen oikeuksien toteutumista. Viikkoa vietetään vuonna 2021 15.-21.11. ja vuoden teema on lapsen oikeus hyvään kohteluun. Teemaviikkoon voi osallistua kouluissa, varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa sekä vapaa-ajan harrastusten piirissä.

# data[].attributes.headline
NY Klubitalot 10v. juhlaseminaari/-webinaari vko 46

# data[].attributes.subject
NY Klubitalot 10v. juhlaseminaari/-webinaari vko 46

# data[].attributes.headline
10 Hyvää tekoa - yhteinen kaikille taloille

# data[].attributes.subject
10 Hyvää tekoa - yhteinen kaikille taloille

# data[].attributes.body
Kaikki talot toteuttavat jonkun hyvän teon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sibelius kolmessa minuutissa | Suomen juhlapäivät

# data[].attributes.attachment_link.description
Jean Sibelius (1865-1957) on Suomen kansallissäveltäjä. Hän on myös kansainvälisesti tunnetuin ja arvostetuin säveltäjämme. Suomalaisen musiikin päivää vietetään Sibeliuksen syntymäpäivänä 8.12.